148 HCTHLY ANTAL 



IMM. VI. l'.l. este 1(1 órn .'{5 perckor Mór xiilékéu iirt'lsebb fölilrvngéa. 



18!tí<. III. •_>;}. estf !) órakor Mórott (íye»líébl) fóldreD(;éB. 



KMiJ. X. 12. este 7 és !) óra között több lökéB. 



ItiOÜ. XII. t!). röggel ■'> óra 30 perckor Isztiméren több lökés morajjal. 



A régmúlt időkből fol kell oiiilíleni'm ezen vidékre vonatkozóin-,' t^yíij- 

 tött nlábbi három érdekes adatot: 1038 augusztus 6. Fej ér vár körül reggel 

 füldiűdulás volt. (Halleii Gáduu krónikája 1030 14); 1754 október 21. d. u. 

 3 (írn. • .\ Vértesben Visegrádhoz kőzd két út melletti hegy egyinjisnak 

 tűzve az út közepén találkoztak s omló tak össze (Saly A. Földrengések), 

 ugyanekkor Győrött erős földrengés" ; 1780 augusztus 2(j. este 10 óra után 

 2<) jierecel Pesten — Budán fel Komáromig erős földrengés. (Magyar 

 Hírmondó. 1780, 431., 4G2.) 



E szerint a legrégibl) hiteles adatunk a móri mozgásokról l()38-ból való. 

 Bizonnyal sok régi «Dun án túlinak" vagy ul'unuoniábann jelzett föld- 

 rengésnek lehetett még itt az eredő helye, de megbízható feljegyzéseknek 

 mind máig nem jutottam birtokába. Nem lehetetlen azonban, hogy idővel az 

 itt közölt móri sorozat még gyarapodni fog régebbi adatokkal. lit<átérhetiink 

 ismét az ISlO.-i földrengésről szóló munkának az utórengésekről írott részére 

 is, persze, mint láttuk, az utórengések jóval tovább tartottak, mint amely időbon 

 a szerzők munkájukat lezárták. Voltak állítólag oly utólökések amelyeket csak 

 egyes helyeken (SO) észleltek s másutt nem. Ez ugyan ép nincs kiziirva, de 

 sok esetben inkább a pontatlan időadatnak kell tulajdonítanunk az eltéréseket. 

 Ami egyes házak erősebb sérüléseit illeti, ezt ma könnyen megmagyarázzuk, 

 eltekintve az épület anyagától éa építési módjától, u. i. felette fontos mindig, 

 vájjon szilárd vagy laza altalajon épült-e az az épület? A lökések hevességére 

 a már említett rombolásokon kívül még megemlítendő, hogy Metséreu az 

 almiiriom a szoba közepére esett (37), a fák annyira inogtak, hogy koronáik 

 érintkeztek, sőt majd a földet érintették. Párkányban a torony gyors len- 

 géseket végzett, de végre is semmi baja sem lett, még a Csók a- hegy ingását 

 is vélték egyesek látni a móriak közül, a falak ingása általános volt, haran- 

 gok megkondultak s érezték a föld fel- és lemimő lükte'ését. Szomszédos he- 

 lyeken (38) igen eltérő rombolásokat észleltek, pl. Snur és Csernye, vagy 

 Gánth és Csóka, de ennek magyarázatiit nem adják meg, pedig bizonyos, 

 hogy az altalaj minősége az, ami erre kihatással volt. A rengések időtartamát 

 illetőleg (41), az első főlökés 7 8 másodpercnyi volt. s ink;ililj fí'ggőleges, 

 míg a későbbiek vízszintesek voltuk. 



A távolabb lévő községek már az első lökést is hullámszerűnek jelen- 

 tették (természetes, mert a vertikális komponens a horizontálisba megy át). 

 Sok lökés után hullámzó mozgás vagy reszketés következett be (43). A lö 

 kések irányáról is számot ad a munka (44), de a szerzők már ez alkalommal 

 reá jöttek, mily bizonytalan adatokat nyerünk még a leghitelesebbnek látszó 

 feljegyzésekből is. Nem is tárgyalják bővebben, hanem térképükbe berajzolják 

 mindama irányokat, amelyeket hiteleseknek fogadnak el. Megnézve a térképet 

 felette jóknak kell minősíteni eme irányokat, amelyek mind arra vallanak, 

 hogy ^Iór-Cs<'>ka vidékéről indulhatott ki :i fí>ldrengés. A második rész 



