Ull) RÉTHLY ANTAL 



BELék el fogadj :i lí, l)i){,'y a leszivárgó vizek ii fold pirit rétegeire érnek, 

 azokat feluiclegítik s így azok gázokat bocsátanak ki iiiagiikiiól (74), mujd 

 nagy nyomás alatt állva, kedvező körülményre meggyúlnak s robbannak. 

 Az iiregekbeii osszegyiileiiilett gázok első rotilianása a leghevesebb, s a követ- 

 kezők mindig gyengébbek, s akkor vau csak ujabb robbanás, ha ujabb oxygén 

 jutott oda. 



A földrengés (7ti) kiilönböző irányát, erejét és haladását, valamint 

 erősbödését is ezzel magyarázzák, u. i. mily távol van az eredeti központtól, 

 s alatta is vannak-e üregek vagy nincsenek ? De bármennyire vulkánikus állás- 

 pontot foglalnak is el a szerzők, mégis kijelentik (77), hogy attól nem kell tar- 

 tani, hogy a Csókakőből egy új mtikíldö vulkán keletkezzék. A nyugalom 

 okvetlen helyre áll (78), amint a gázképződés megszimik vagy a feszítő gőzök 

 más utat taliilnak maguknak. 



Még a mozgások külünieleségét is (80) megmagyarázzák s eredeti állás- 

 pont lévén érdemes a felemlítésre : remegő a földrengés, ha a gázok a föld 

 mélyéből függőlegesen haladnak felfelé egyik aknából a másikba. Hullámzó 

 a rengés, ha az üregek útja kanyargi')S s hajlik a horizonthoz s a gázok hol 

 oldalt, hol felfelé rohannak. Végül horizontális a mozgás, ha a gázok az üre- 

 gekben jobbra-balra horizontálisan futnak. 



A IV. fejezet fejtegeti ama elméletet, amely szerint a földrengések okai 

 elektromos tünemények (82). Stückelky Vilmos angol fizikus 1749 március 

 2-án terjesztette a londoni akadémia elé elméletét, s eszerint Suckeley a föld- 

 golyót xigy fogta fel, mint az elektromos fluidumuak tartályát és azt mondja, 

 hogy a földgolyóban vannak egyes helyek, melyeken az elektromosság gyorsan 

 terjed (vezetők), de vannak olyanok is, melyek a jelentkező kén s kátrány- 

 anyagok miatt nem vezetők, hanem szigetelők s elektromosságot nagy mennyi- 

 ségben kondenzálnak. Ha egy ilyen izolált helyen valaminő oknál fogva 

 elektromosság keletkezik, nem terjed szét, hanem kondenzálódik és megzavarv'a 

 az egyensúlyt, kiegyenlítődésre törekszik ; ha esetleg negativus elektromos- 

 sággal töltött felhők kíizelegnek, az összehalmozott elektromosság a földből 

 hevesen kitör és földrengést okoz.n 



A felsorolt bizonyítékokat (83 — 87) és KiT.uBELék ellenérveiket mellőzöm, 

 de hogy mennyire elterjedt volt eme nézet, aiTa meg kell említenem a k o- 

 máromiakat, akik midőn az 1763-iki nagy földrengéseket állandósulni vélték, 

 a föld elektromosságának elvezetésére fémpiramisok emelését kérték a liely- 

 tartósáftól, mert úgy vélték, ezzel elvezetik a föld belső villamosságát Kitai- 

 BELék, valószínűleg Tomtsáxyi a fizikus, igen behatóan (7(j— 104j foglalkoznak 

 a villamossági elmélettel s végid teljesen elvetik. Az utolsóelőtti pontban a 

 móri földrengés okaival (112) foglalkoznak ismét, kimondván, hogy: az össze- 

 gyűlt földalatti gázok robbanása volt az, ami ezen nagy mozgásokat létre- 

 hozta. Magyarázatul (113) még a következőkkel szolgálnak az írók : Megíigyel- 

 tetett, bog}' a tengertől távollevő helyeken a földrengés főleg a bő esőzéssel 

 fellépő években jelentkezik. Ey bő esőzés volt 1810-ben (hiba — bizonnyal 

 1809-et gondolt a szerző); a földala'ti piritek és kőszenek a nedvességtől át- 

 melegedve meggyuladtak, ily kőszenek Zsemlye mellett vannak és Ondód 



