AZ 1810 JANUÁRIUS It-IKI MÓRI FÜLDRKNOKS. 153 



föleír a Bakony csznkkeleti. valamint a Vór te s dóliiynfíati vidókpi s az özeket 

 elválasztó ú. u. móvi-es n torn a voltak lej^oliban kitóvc a fiildn'Uijós rom- 

 boló erejének. Mióta ismeretesek Hobbs szeizmotektonikai ^^zsgl^latai, min- 

 denkor megkisórlom ily vonalak kimutatását, ti'rmészetescn csak a mcfíligye- 

 lési anyag alapján, teljesen tigyulmen kívíil hagyva az illotti vidék gt'()l(')giai 

 viszonyait, vagy immár feltárt geológiai Szerkezetét. A hku-í földrengés alkal- 

 mával a fötörési vonalat a már cnnlített móri árok vagy csatorna mentén 

 jelöltem meg egy szeizmotektonikai vonallal Kisbér és Székesfehérvár 

 között. Ezzel párhuzamosan haladnak a Szeud, Bókod és Kápolna, vala- 

 mint a Suur, Esz én y, Isztimér és Csórón át vetett egyenesek. A törés- 

 vonalak irányai teljesen megfelelnek azon törésvonalak ü'áuyainak, amelyeket 

 a Magyar Középhegységből már ismerünk. A hosszanti törésvonalak 

 csapása azonban pár fokkal eltér az itt végig vonuló közismert fötörési vona- 

 lától Alföldünknek. Ez lehet reális, hiszen egyes vidékeken gyakran venni 

 észre, hogy a kisebb szabásií törésvonalak irányai eltérnek a fötörési vonal 

 irányától, ami valószínű is, mert különféle erők összműködésébó'l nem való- 

 színű, hogy ép a teljesen szimmetrikus alakulás fog létrejönni, hanem a kisebb 

 rendű törésvonalak nagyjából fognak hozzásimulni a fővonal csapásához. 

 Három ily keresztező törésvonalat tételeztem fel. A legfelsőbbet Zircz- 

 Sárkány és Szendén át fektettem K o c s irányába, a másikat Várpalota, 

 Csurgó, Csákberény és Gánthon át, míg a legdélebbre fekvő Csór és 

 Zámolyon át. Mindeme vonalakkal tehát összekötöttem ama legerősebben 

 megrázott helyeket, amelyek egy egyenes mentén fekszenek. Ha még Jásd 

 és Bókod, valamiat Eszény és Móron át is fektetünk ily törésvonalakat. 

 akkor látjuk, hogy a legerősebben megi-ázott helyek mind ily vonalak keresz- 

 tezödési pontjára esnek, iigymint : Mór, Csurgó, Csernye és Gúth. 



A fötörési vonal mindkét oldalán egyenlően oszlik meg a főrengési te- 

 rület, de amig a pleisztoszeizta őv tengelye először észak-déli, majd átfor- 

 dul északészaknyugat, déldélkeletre, addig az egész rengési terület főtengelye 

 északnyugat-délkeleti. Az említett földrengési törési vonalak tehát hatalmas 

 rögökre bontják szét a Magy ar-liözéphegy ség eme részét, amelynek 

 röghegységi jellege amúgy is ismeretes. A szeizmotektonikai vonalak meg- 

 erősítésére utalnom kell Taeger HENRiK-uek a nV értés hegység föld- 

 tani viszonyai" című művére, különösen pedig annak tektonikai részére, 

 valamint a tektonikai áttekintést nyújtó térképére. Taegeb ^ felvételei sze- 

 rint is a törésvonalak iránya Ek-Dny.-iak, valamint erre merőlegesek. Az 

 eszény — mór-i tektonikai vonal megfelel a Vérteshegység északnyu- 

 gati peremének, amely Mór és Vértcssomlyó között vonul el. A Csák- 

 berény — Gánth — Kozma — Várpalotai tektonikai vonalat megtaláljuk 

 Taeoer térképein is főleg mint eocén előtti törésvonalakat. Ugyan ide 

 esik belé a g á n t h i eoeénkori árkos vetődés is. Apró részletekben nem 

 egyeznek eme vonalak, aminek bővebb magyarázatát már csak azért is feles- 



' Taeoer Henrik : A Vérteshegysíg földtani viszonyai. M. kir. földtani 

 intézet évkönyve. XVII. k.. I. f., 1—275. old. 40. ábra. 11. tábla. Budapest 18!l8. 



