I(i4 UAÁL ISTVÁN 



Hatbh és Staohe ótii csak Nopcsa l)ár<) jelezte, hoíjy Déva koruyékon, 

 főkép pedig ii Maros árterének oltalajúljnn megvannak a közép-miocén 

 képződmények, líajtuk kívül csak Pílfy dr. "A Marosvölgy jobb oldalá- 

 nak geológiai alkotása Algyógy környékén « című cikkében' levő ada- 

 tokra akarok itt utalni. Igaz ugyan, hogy Páu-y dr. a harói szénBavas 

 forrás és kéméndi völgy közt keskenyen elnyúló mediterrán gipszes 

 agyagBzalagnak az l'^rcusliegység neogónjéhez való tartozását mondotta 

 valószínűbbnek a Maros-, illetve hát^zegi-medunce fipusával szemben, a 

 harói sósforrás ismeretével azonban könnyű vult kimutatnom,'- hofíy az 

 említett gipszes agyagot a dévai öböl északi szárnyán képződött üledék 

 foszlányának kell tekintenünk. 



Erre az adatra most azért is tértem ki kissé bővebben, mert Dévá- 

 hoz ez a miocén kibúvás esik legközelebb. S jólehet kövületet sem 

 Pálfy dr. nem említ belőle, sem pedig nekem nem sikerült benne talál- 

 nom, (én különben is csak futólag tekinthettem meg) — a haroi sós- 

 forrásra való tekintettel egészen bizonyosra vehetjük közép- miocén 

 korát. 



Ilykorú kövületek tekintetében főkép a Dévától 4 km. -re D-re 

 fekvő Árki község Medve árkától ^a térképen Far. Urzului) vártam ered- 

 ményt, annál inkább, mert Noi>csa báró, mint lelethelyet meg is jelöli. 

 Úgy látszik azonban, hogy a föltárást azóta nagyobb tömegű szarmata 

 és jelenkori képződmény letakarta, mert szorgos keresés dacára sem 

 tudtam a leletlielyre ráakadni. Az 19u9 nyár elején végre sikerült 

 magában Déva határában meglelnem a kövületes közép-miocén kibúvá- 

 sát. A dévai lelőhely a Gerstenbrein T.-féle andezit kőbánya déli tövé- 

 nél elhaladó Bezsáni-árok talpához közel, az említett kőbánya tőszom- 

 szédságában van. Miután a kőfejtő közelsége miatt könnyen megeshe- 

 tik, hogy a kőtörmelék rövid időn belül elfödi a föltárást, tanácsosnak 

 véltem az alábbi rajzban megörökíteni. 



A mint a vázlatból kitűnik, a föltáráshoz képest csak igen kis 

 darabon biivik ki a középmiocén. Legfölsőbb rétege nem is volt valami 

 biztató az eredmény tekintetében, mert szinte az egészet már másodla- 

 gos fekvőhelyen lévőnek sejttette, beljebb haladva azonban meg kellett 

 győződnöm, hogy helytálló réteggel van dolgunk. Igaz, hogy a közvet- 

 len közelben történt andezit erupciónak utólagosan zavaró hatása, illetve 

 bizonyos töredezettség határozottan észrevehető. Az üledék anyaga típu- 

 sos mezőségi tályag ; minden durvább alkotórész nélkül való. Sósavval 

 pezseg. Szerves maradványok gyakoriak benne. S míg a szenesedéit nö- 



» Földt. Közi. XXXVII. köt. Budapest, 1907. p. 468—481. 

 - Gaál I. dr. : Közép-miocénkoiú scUelep fo-szlányai Hucyad megyében (Bány. 

 és Kohászati Lapok. XLII. évf. II. k.) Budapest, Ui(i9. 



