KÖVCLKTKS közép-miocén DÉVA HATÁRÁBAN. 



1()5 



vényi törmeléket csak általánosságban említem, a gyűjtött molluszkum 

 faunát legyen szabad itt fölsorolnom. 



Eddig a következő fajokat ismerem innen : 



Ostrca coclilear Poli. (gyakori); Ostrea dujilalnia Dub. (gyakori); 

 Arca dihiiii Lam; (Midium turoniruni May. (gyakori); Cnrdiuni sp. 

 {hianíi'? Brocc); Lucina columbclla Lam. (gyakori): Lucinu incrassain 

 Duj. ; Oniinht gihba Oliati. (gyakori); Critlictdcn si). ; l'ecfen cristdtus 

 Bronn. Pectunfuhiíi sp. (pihiítuíi? Lam.); I'chh.s- chicta Gmel. ; Niicula 

 }ía!H'ri M. Hoern. ; Ttnrilrlla ^ulxnirjulata Brocc. (ritka); Turriírlht 

 tH>TÍ-< Bast. (ritka); Burrininn sp.; Tiorhuü cf. ji<ituluí< Brocc: Natica 

 licUciitd Brocc. i ritkái. 



7. ábra. A Pietrosza kőbánya szelvénye. 



1. Középmiocén szürke agyag; "i. alsószarmata sárgahomok és agyag; 3. amfibolos 



andezit ; 4. andezitbreccsa : •"). andezittiifás homok ; 6. középszarmata durva homok ; 



7. gorc. .4 — B a Bczsáni patak szintje; x — ;/ iparvasnt. 



Az eddig kimutatható faunában tehát a lamellibranchiatak csak- 

 nem háromszoros túlsúlyban vannak a glosszoforakkal szemben. Ez a 

 túlsúly pedig még határozottabbá válik azzal, hogy a kagylók egyed 

 szám tekintetében is jóval számosabbak. Eddig főként az ostieák. cor- 

 bula, lucina, és cythera^a fajok mutatkoztak igen gyakoriaknak, míg a 

 csigák szinte ritkaságoknak mondhatók. A példányok legnagyobb része 

 töredezett, héjuk azonban friss : csak igen kevéssé mállott vagy kop- 

 tatott. Előfordulnak teljes (két teknős) példányok is. A faciest tekintve 

 a fauna úgy jellemezhető, mint az T. Eóth K. rekettyefalvi munkájában^ 

 olvashatjuk: >'. . . az ostreák kivételével leginkább vékonyabb héjú és 



* A Rekettyefalva (Hunyadmegye) melletti felső mediterrán korszaki rétegek 

 (Földt. Közi. 1909.) p. 158—164. 



