MAGYABORSZÁQ PLEISZTOCÉN FAUNÁJÁHOZ. 171 



1907-beii 11 deliblati Gorobcnc küzsóg határából közöltem* a zákáuyira 

 sok ti'kiutotbeu emlókoztctö fiuiuát, aiuolybfu azoiibau a Síuxineu ISrliulniia- 

 cheri Andbeae és a Limnophysa düuviana Andkeab nem szerepeltek. A zá- 

 káu\-i faunát a következő alakok kép\'iselik : -"l. Vitrea cn/stallina MOll. — 

 *± l'olita inini Ald. - *3 lütruiiulus falims Mull. — *i: Panctniii píjgmaeum 

 Drp. — *5. Vallonia tenuilabris A. Bbadn. — ■•'G. Tricina liispida L. - ■ 

 7. Trichia terretia Cless. — 8. Arianla arbustoruni. alpicola Fér. — 9. Orcula 

 liolium Drp. — *10. Pupilla mnscorum L. - -"ll. Sphi/rddiuni columella 

 Beüs. - *\± Cocliiicopa lubrica Mull. — 13. Pirostoma pumila Z. — 

 14. Ni'ritostoma putrís L. — 15. Luccna !Scltulunucheri Andreáé. — *HJ. ].u- 

 cena ohlonga Drp. — *17. Lucena oblonga agonostoma K. — 18. Radix 

 ovata Drp. (var?). — • 19. Liinnophi/fd ililnviana Andreáé. — *20. Foíísuria 

 tfuinatitla MOll. — 21. Tropidiscuí; uiubüicuttis Mull. — 22. Vulvuta 

 crístata Mull. 



A ■•'-gal jelzett fajokat a Deliblativil is sikerült kimutatnom. A két fauna 

 összehasonlítását azért tcirtom érdekesnek, mert a lelőhelyek egymástól oly 

 távol vannak, hogy faunájuk jellegének (ha nem is összes fajainak) egyezése 

 a pleisztocén klima akkori egységes voltát bizonyítja. 



Amikor a deliblati faunát közöltem Hans Menzel ili\, a berlini porosz 

 királyi földtani intézet geológusa fölkeresett soraival s ezekben arra utalt, 

 hogy a gerebenéi fauna teljesen egyezik a Éhein és Main folyók mentén, az 

 eljegesedések tartama alatt, de azok teritletéu kívül keletkezett homokos 

 lösz faunájával. Ez a homokos lösz azonban szerintenem aeolikus lösz, hanem 

 ártéri képződés,, vagyis más szóval löszanyagot tartalmazó finom iszap. Neve- 

 zetes, hogy a homokos lösz faunájából a meleget ós a szárazságot kedvelő 

 Xerophila ntriata MOll. többnyire hiányzik. Hiányzanak Menzel felfogása 

 szerint az erdei fajok is, amit azonban teljesen nem oszthatok, mert — leg- 

 alább nálunk — olyan fajok, mint a Palula raderatu, Petasiu hidi'us, Sphyra- 

 dium columella, másutt, mint igen nedves, erdős területen nem fordulnak 

 elő. Jellemző kövületei ennek a homokos lösznek a Palula ruderata, Vallo- 

 nia tenuilabris, Trichia tervenu, SphyradiiDn columella, Lucena agonostoma, 

 Lucena Scliuhmaclien, vagjis mind olyan alakok, amelyek azon a helyen, 

 ahol mint kövületek előfordulnak, ma már nem élnek, sőt nagyobbrészt már 

 végképen kihaltaknak tekinthetők. Annak idején a gerebenéi faunát illetőleg 

 megállíipítottam, hogy az föltétlenül összemosott és vagy messzebbről származik, 

 vagy pedig joggal föltehető, hogy azon a helyen a szóbanlévő faunát magiíba- 

 foglaló kőzet keletkezése idejében kiterjedt erdőségek voltak. Menzel előbbi 

 fölfogásommal szemben akkor azt állította, hogy a deliblati fauna helyből való 

 (tehát nem messzebbről odamosott), de miután abban az időben a khma ned- 

 vesebb és hidegebb volt, abban az esetben is ott élhetett, ha erdők nem is 

 voltak, mert szerinte a folyómenti bozótok és gazos helyek e fajoknak elegendő 

 védelmet nyújtanak. 



' Nachrichtsblatt der deutschen Malacozool. Gesellsch. 1907. Heft 3. p. 

 15.5— 16-J. 



