18(1 SC'IIUKTKII ZOLTÁN 



Ei-KMKit líf,'\clini't a kútra, aki azt ekkor iuck is tckiiiti'tti'. 1000 június liavá- 

 bnu VADÁfiz úrral cfíyiittisi'ii újból ini'fítckintotti'n) a kutat s u kornyékét 

 tüzeteson bejártuk, hony a víz keletkezésének goulógiai könilniéuyeivel tisz- 

 tAbii jöjjünk. lOUt) novemberében újból inef,'nézteni u kutat Mxnos Imke geo- 

 lógus tiirsaságiiljau, hogy a kút vizének luagasságábuu, izében, összetételében 

 netán beállott változásokat konstatálliassani. A timsósvízű kútra vonatkozó 

 niegfigyel(''siÍMict a következükben foglalhatom össze. 



Földtani viszonyok : A kút u gánti szőlőkben vau, a Grauási-hegy 

 dolomit rögétől DDK-re eső, eocén képződményekből* felépült kis me- 

 dencében. Ez a kis medence az alaphegység felső triász födolomitját ért 

 precocén vetődési vonalak mentén siUycdt le. Kétségtelen, hogy a kis lezök- 

 kent területnek és környékének felszínét az eocént megelőző szárazföldi idő- 

 szak alatt az erózió még némileg módosította, úgy hogy a medence legalsó 

 kontinentális rétegei ily eróziós térszínen rakódtak le. 



1. A kis medence legalsó, az alaphegység dolomitjára közvetlenül rá- 

 települt képzödnaénye : vörös, t errarossa-szerű agyag. Azt vélem, liogy 

 ez az agyag a középső-eocént megelőző szárazföldi időszak meleg klímája alatt 

 jött létre, nem mint a dolomit mállási produktuma, hanem Lóczy felfogása 

 szerint mint a meleg klima speciális kifcjlődésü subaérikus képződménye. Ez 

 a vörös agyag van feltárva a timsósvízű kút alján, a tőle DNy-ra eső agyag 

 vájatban (hol az agyagot ásták egykor valószíntileg tapasztó anyag nyerése 

 céljából), valamint a fölszinen a kúttól délre a dolomitig ez terül el. Kétség- 

 telennek tartom, hogy az egész medencécske alját ez a terrarossa-szerü kép- 

 ződmény foglalja el. Ez az anyag a felszínen, ahol a szőlők és szántóföldek 

 talaját szolgáltatja, apró darabos szerkezetű és barnásvörös szinű. Ellenben a 

 kút mélyéből kikerült agj-ag inteuziv sötétvörös színű, nedvesen plasztikus, 

 szárazon igen kemény. Iszapolva sok apróbb-nagyobb gipsz kristályt és apró, 

 vörösesbarna limonitdarabkát nyertem, amely utóbbiak kétségkívül piritbői 

 és markaszitgumókból képződtek. Az agyag iszapolásánál igen nagy számban 

 lebegnek a vízben finom, porszemü limonitszemetskék, amelyek a víz rövid 

 ideig tartó állása után az edény fenekére ülepednek. A kút ásása alkalmával 

 kihányt s a felszínen a csapadékvizek hatásának kitett vörös agyag ma, négy 

 év múltán is igen Lutenziv timsós ízű. Ha ezt az agyagot hosszabb ideig 

 vízben áztatjuk, sótartalmát kilúgozzuk és ezt az oldatot lepárologtatjuk, fehér 

 üledék marad hátra, amely Emszt K.ílslín dr. szíves vizsgálata szerint alu- 

 mínium-szulfátnak, timsónak bizonyult. 



2. A vörös agyag fölött kékesszürke agyag következik, mely a 

 kútban kb. 3 m. vastagságban van feltárva. Kisebb vastagságban van ez meg 

 az említett agyagvájatban, míg EK-felé mindjobban megvastagszik. A kútból 

 kikerült kékesszürke agyag igen nagy mennyiségben tartalmaz fénylő pirit 

 kristálykákat és murkaszit gumókat, továbbá f/ipsz kristályokat. Iszapolási 

 maradványában rendkívül sok finom, majdnem porszerü pirit és niarkazit 



1 Eredetileg ezeUet a kövületmentes rétegeket a fiatalabb harmadkor kép- 

 ződményeinek tarlottaui. 



