1^^ aiUUCTKIl ZOLTÁN 



kóut EK-fflé Taeoer szfriut iiiiKvobb szuripit iiilszaiiaU a folszincn. amit ö 

 u szöliíkbi'ii vi'gzi-tt \—-2 ni.-uyi mély fúrásokkal konstatált. A kereszttől 

 észnkrii az út im-llctt iiiaRaiu is leltem egy Satica Vidcani Brot. példáuyt, 

 ami .sziutt'u i^'azolja, liojív a kis iiioiU-ucót feltöltő réti'f,'t'k legfölsője a foruai 

 róti'^i'soport. 



4. A kútliau legfelül a szőlő talaját szolgilltató humuszos loszszerű 

 kulfiirtalaj vau feltúrva iiéliáiiy diu.-Dyi vastagságban. A timsosvízi'i kúttól 

 ÉK és ENy-felé az eocéu rétegek és a dolomit fölött már típusosabban ki- 

 képződött lösz vau. EK-re a tirasósvízü kúttól a kereszt közelében lévő 

 gémeskút vize már löszből eredő, egészen tiszta, iható. Végül EK-re az alap- 

 hegység dolomitjára tele])ülve felső eocén iiiiUolidcáx nicszkö vau jeleu, de ez 

 már a tulajdouképeui medeucécske felépítésébeu nem szerepel s ezért figyel- 

 meu kíviil is hagyom. 



A (ÍIHSÓ.SVÍZÍÍ kút leírása. 



Ha összefoglaljuk az eddigieket s azokból következtetéseket vonunk, a 

 timsósvízü kútnak és környékének geológiai viszonyai tisztán állanak előttünk. 

 A kis medence a dolomit rögei közé települt eocéu agyagrétegekből vau fel- 

 épülve. Mégpedig legalul szárazföldi eredésű vörös agyag foglal helyet, a fölött 

 pedig kékesszürke agyag következik, amely a területnek szintén szárazföldi 

 időszakában itt létezett kis beltiiból ülepedett le. E fölött végül a középső 

 eocéu féligsósvízü fornai agyagja telepszik. Az egyes mélyebb rétegek a me- 

 dence DNy-i részéu a felsziure jönnek, de E és ÉK felé megvastagodva a 

 a mélybe vonulnak s a fölsziueu átadják a teret a legfiatalabb (foruai) kép- 

 ződménynek. A rétegek tehát kétségtelenül medenceszerüleg települtek. A me- 

 deucécske száiul)avehető vízgyűjtő területét átlagosan 0-2 kin'— 0'3 km'-re 

 becsülhetjük, tehát elég kicsinek mondhatjuk. 



A timsósvízü kutat a medence DNy-i részében, közel annak széléhez 

 ásták a gánti határban, Mayeu Ferenc szőlőjében. A kút ásásakor a követ- 

 kező rétegeken hatoltak keresztül: 1. Humuszos lösz kb. 0'3 m. ; 2. Sárga 

 (fornai ?) ag>ag, kb. 08 m. ; 3. Kékesszürke agyag kb. 3 ni. ; i. Vörös agyag 

 kb. 1. m. ; 5. Dolomit. 



A kút mélysége, amint azt I'JÜO nov. 0-án nicginértiik Maiíus úrral 

 5'10 m. A benne levő vízoszlop magassága ug^-auekkor kb. 0'5U — 0'90 m. 

 lehetett. Megjegyzem, hogy régebben (1906-bau) több víz volt a kútban. Ugj-- 

 látszik, a vizet a kékesszürke és a vörös agyag határán nyerték, bár meg- 

 jegyzem, erre nézve pontos adatot nem sikerült nyeruem. A víz timsótartalma 

 kétségtelenül túluyomólag a vörös agyag kilúgozásából származik. Fontos 

 körülményként kell kiemelnem, hogy az itteni szőlőtulajdonosok állítása sze- 

 rint a medence különböző pontjain különböző időiicn kutakat ástak s mind- 

 annyiszor timsós vízre bukkantak. Ezeket a kutakat mint élvezhetetlen yízűe- 

 kct mind megint be is tömték. A ma nyitva álló kút miut már említettem, 

 közel van a medenceszélhez s így valószíniínek tartom, hogy a medeucécske 

 közepe táján esetleg ásandó kút uagyobb mélységben koncentráltabb- és bővebb 



