függelék: a oánti timsósvizC kit ásványai. IS') 



kedik ol. A két ásviiuyon kívül úgy a kéko?sziii'k(>. mint a vörös aíryasbau 

 gijtsz is található, mely valószínűleg a vasszullidliíil oxidiieid folytán keh tkczitt 

 kénsav hatására jött létre. lüüstályaiuak uagysága néliány mni-töl egész 7 — 8 

 cm-ig változik. Legtöbbje víztiszta, átlátszó ; a vörös agyagból kikerült )iéldá- 

 uyok sárgás vagy vörhenyes színűek a bennök üiioman eloszlott, vagy nagyold) 

 mechanikai zárványokként szereplő vörös agyagrészecskéktöl. A kékesszi.rke 

 agyagból kikerültek ellenben néha sz rke színűek a bennök finoman eloszlott 

 szürke agyagrészecskéktöl. A kékesszürke agyagból kikerült gipszkristályokra 

 vonatkozólag nevezetes, hogy gyakran számos apró. dr néha elég nagy pirit 

 és markazit kristálykákból álló halmazokat tartalmaznak meehanikai zárvá- 

 nyokként. 



A táblás egyénekon a /> (010) fökiterjedési lapon kívül )))(110) és/,- (130) 

 prizma. c(OOl) véglap, /(111) pozitiv- és ;!(111) negatív hemipiramis ismer- 

 hetők fel. A példányok a felületükön néha koi-rodáltak. A gáuti timsósvizíí 

 kútból kikerült ásványok részben a M. K. Tud. Egyetem Ásványtani Intézeté- 

 nek, részben a Kir. József Műegyetem Asváuy-Földtaui Intézetének gyűjtemé- 

 nyében vannak. 



\ KI rii, r.i lajiKiiiiiiíLASA uazaxkbax. 



Közli : ZiMÁNVi Károly dr. 



Hazánkban a rutil nem gyakori ásvány, csak két-három lelethelyet 

 ismerünk, ahol nagy kristályai eredeti fekhelyiíkön aránylag elég bőven talál- 

 hatók. A régi'bben ismert lelethelyek egyike Nag^TÖcze ^ a Gömöri Erchegy- 

 ségben ; Oláhpián- (Szeben vra.), ahol azonban nagyobbrészt másodlagos 

 fekhelyen, más ásványokkal fordul elő ; Koch A.'' pedig Csereséről a Eéz- 

 hegységben (Szilágy vm.) egy gazdag előfordulást írt le. A következőkben 

 ismertetett előfordulás nem gazdag, de az imént felsoroltaktól egészen eltérő, 

 ásvánj-tani szempontból annyiban is érdekes, hogv a rutil vasérczen fordul elő. 



Mivel ezt az új előfordulást már Themák Ede* tanár úr bemutatta és 

 ismertette a Délmagyarorsz. Természettud. Társulat 1009. évi júniusi ülésén a 

 magam megfigyeléseit csak röviden közlöm. 



' C. A. Zipsf.r: Versuch eines topograph. mineralogiseben ITaiulbucbes von 

 Ungern. Oedenburg, ISI 7. 1. 306. 1. 



- M. J. Acknkr: Jlineralogie Siebenbürgens. Heniianustadt. IS.""). ^3-3. lap ós 

 Orvnstermészettud. Értesítő, 18S5. 10. köt. 1^7. 1. 



^ Értesítő a "Kolozsvári orvos-természettud. Tár.«iilat»-n.Tl;. l.'^7S okt. ^."> én 

 t:irf<itt negyedik természcttiulományi FznküléBéröl, 19-20. 1. 



* Természettud. Füzetek. lílOO. 33. Köt. 170. 1. 



