t8G ZIMANYI KÁBdLY 



A nitil Siiji'iháziiról ii liíiiiuiiiiiriiuvi Sul^i'>tiirjáui vii.siuü r. túrsaiíit^ 

 egyik vasl)iiuynjiil»'il viiló, n Imi l!K)8-liiiii lisváuyokuf fjyííjtotti'iu. A kézi pél- 

 (liíiiy a AV(ni/(/-l)iiiiyu \'l. s/iiilji'ii a iiiiisinlik hiklótól dúlro fordul flö, közel 

 ahhoz a lu'lylu'Z, ahol az albitot is találják ; de szop, kristúlyodott alliit inói} 

 a btluyn IX. szititjóu nz cisö síklótól északra is előfordult. 



.\ darai) cjív iirc;; mellől való ; az eléj^; jól kiftjlett sideritrhoiiilioinlerek 

 lapjai részlieii aranysárgára és vonisesre, zöldesre futtatottak. \ rutil a side- 

 ritrhoinlioéderek közt 1-2 ctn átmérőjű kékesfekote pamacsok és fészkek 

 alakjálian lil. amelyeket reii<lkíviil finom szálak cs vékony erősfényü tűk ké- 

 peznek. Itt-ott láthatunk efjyes szálakat a siderithen, sőt olyauakat is amelyek 

 azon egészen keresztül hatolnak, mint pl. a felsőbányái antimonittük a baryt- 

 táMákon. Elvétve találunk vastflfíalib (0-3— 0-5 mm) letört véfíü fűket a side- 

 ritrliomboédereklieii, (iryeuetlen és erős fényű törésfelülettel. Ivisérő ásvány 

 még fehér allút. 



E szálas rutil ejjesz mifyeienése és színe, valamennyire emlékeztet a 

 szálas autimonitra, a miből érhető, ho^'y a bányászok az utóbbinak tartották. 



A fiioi.sen-láufjban a legvékonyabb szálak sem olvadnak meg, savak 

 nem támadják meg. A bórax- vagy foszforsógyöngyben a Ti-reakeióját kapjuk ; 

 de még sokkal sztnibetiinőbb ez. ha azt kettedkénsavas káliummal ' és tannin 

 oldattal végezzük. .\ mikroszkóp alatt a legvékonyabb szálak vörösbarna szí- 

 nűek, fénytörésük igen erős, kioltásuk a szálak hosszirányával párhuzamos, 

 illetőleg arra merőleges ; a kettőstörés jellegének meghatározására azonban a 

 legvékonyabb szálak senj elég átlátszók. 



A rutilnak néjniképen hasonló előfordulását ismerjük jil. Svájcból, ahol 

 ámbár nem vasbányában, de szinten sziderittel találják.; így a Liviner-völgybcn - 

 limoiiittá alakult szideritrhoinboédereken. a Medelser-völgyben szintén elváltozott 

 sziderittel és kvarccal ; vagy a Binneu-völgybeu " likacsos, átalakult szideriteu. 



ISMERTETEREK. 



Larzkó Dezső: Vesz|>ri»m városának ós (ánahh környé- 

 kének (|eoIÓ(|ÍaÍ leírása. (Knlouknyomat a « Balaton tudományos tauul- 

 niányozasiiiiak iiciliui iiyri» eíiriü mű I. kötetéből. Egy szelvénytáblával, két 

 geológiai térképpel és tizenegy szövegközti ábrával. Budapest, 1909.) 



A befejezéshez közeledő «B a laton tanulmányoko eddig megjelent 

 főként palaeontológiai és sztratigrafiai tárgyú munkái után ez az első. mely 

 tisztán geológiai leírást nyújt. Epén a munka szerzőjének buzgó és szorgos 



' W. Wartha: Die (pinlitative Ai.alyse mit Anweodung der Buiisen'fcheD 

 Flammcnreactionen. Zürich, IS'JT. V. 1. 



- Á. Ke.sngott: .Minemlien il. Schweiz. Leipzig ISiíH, 249. 1. és úb'.K 1. 

 •' Hessesbkr<i : .Mineralog. Notitzen. I8.")8. 2. II. I. 



