I!'- ISMKIlTKTtSRK. 



«' ;<ilí-J) lapjain az i'tctósi alakok iia^'yoii kuluHliuzuk, ilc uciu oly siiríík 

 és ariiuylat; iiatryok, ncnu>lypk nuir szabad szoiumcl is fel ismerhetők. Alakjuk 

 vaf;y liosszúra nyúlt kicsúcsosoiló cllipsziHck, amelyeket két keskeny és 

 [(ilTá;líOIJ ovhoz tartozó lap alkot, ezek a mérések után o{1235} negatív 

 sknlenoéiler lapjai Más kristályokon la])os, csaknem szabályos körvonalú hat- 

 8Z()),'es piramisok vannak, ezeknek két-két lajija »; {12.l51-liez tartozik a másik 

 két lappiir [0IÍ2:10Í+] illetőleg' [Oll-J : TlOl] övben fekszik; az etetési gödröcs- 

 kék fenekén az érdes toniiiítiila]) ('((Jlla). Hegyes, szimmetriás háromszögek 

 is vannak kissé görbiilt szárakkal, ezeket uz alaprlioiuboéder két lapja és a 

 véglap alkotja. Némely kristiilyon e{0ll2} lapjain is oly siiríín voltak az ete- 

 tési alakok, hogy csak szininietriás körs'oualaikat és fekvésüket lelietett meg- 

 állapítani, alakjuk szerint hosszúkás ellipszisek, szimnn'triás elnyúlt hatszögek 

 vagy hétszögek voltak. 



n {"2áí,3} lapjain apró, csaknem derékszögű szabálytalan háromszögek, 

 amelyeknek két befogója [á"2í3:0ilá] illetőleg [22í3:10Tl] élekkel párhuzamos; 

 egy kristályon sikenilt P{-H*u} és r{10ll} mint etetési lapokat kimutatni. 



: {22ÍI} lapokon az etetési alakok oly aprók és sűrűn fekszenek egymás 

 niellett, hogy csaknem az egész lap felülete érdes. Az alakok bemélyesztett, 

 négyoldalú piramisok, helyzetek a rhoniboéderes szimmetriának megfelelő. 



« {ll3o} lapjain ritkán vannak etetési alakok, bemélyesztett hatszöges 

 piramisok, amelyeknek körvonala egy szabálytalan hatszög, párhuzamos olda- 

 lokkal, ennek leghosszabb átmérője párhuzamos az [1120 : -224:5] éllel ; a kis ete- 

 tési lapocskák páronkint [1120:0001], [1120:1011] és [1120:1232] övekhez tar- 

 toznak, közelebbi moghatározásuk azonban nem sikerült. 



A kristályok mesterséges etetésénél kén-, só- és fluorsavat használt a 

 szerző, és az etetési alakokat c{0001}, r{10tl}, e{0lT2} és n {22Í3} lapjairól írta 

 le, a mire vonatkozólag az eredeti dolgozatra kell utalnom. 



A savaknak a hatása a következő : 



Forró savak használatánál legszebb eredményeket kapui, ha az etetés 

 két percig tart; kéusavuál legmegfelelőbb a 75% -os hígítás, mert ekkor az 

 etetési alakok nem oly sürük, aránylag nagyok és a körvonalak egyenesek. 

 Az egyes alakok laiyaiuak viszonylagos ellenálló képességére vonatkozólag a 

 következő sorrendet lehetett megállapítani : c {0001}, e {0lT2}, r {10ll}és n {2243} ; 

 e{0112} lapjait gyorsan és erősen támadják meg a savak, míg m{2243} lap- 

 jain csak forró, tömény kénsav idézett elő etetési alakokat. A természetes ete- 

 tési alakok közül egyesek hasonlóak voltak a savaktól keletkezettekhez, ebből 

 szerző azt következteti, hogy valószínűleg az elsőket is kén-, só- vagy fluor- 

 savtartalmú körző oldatok idézték elő. Zimányi " Ivárolv dr. 



