TvnsiLATI ÜliYEK. 51 1 



íl. Hkuffel S.íni))r márni';, Bii.lapest, laj. PirruR Tivadar r. t.í. 



KI. Kkrésyi Hüoó középiskolai tanár, Budiipc^st, (aj. Voui, Viktor r. t.). 



1 1. EiRs JÓZSEF báuyaiuéruök-vállalltozó. Budapest, (aj. I'app Károly v. t.). 



1'2. Klösz Pál térképészeti müintézeti tulajd., Budapest, (aj. Pitter Tivadar r. t.l. 



i:{. KEZDI Kov.ics Pal kisplasztikus. Budapest 1 



14. Pr. LóczY Lajosné őnagysága, Budapest, (nj. Kalmár .Iános r. t.). 



l."i. Marzsó Laji.s könyvtáros liudapest. | 



IG. Pantó Dezső m. kir. bányasegédmérnök, Budapest, (aj. Lázár Vazul r. t.). 



17. Dr. ScHWALM Amadé egyet, tanársegéd, Budapest, (aj. Maurit zBéla r. t.). 



18. Tenk László dobozgyáros, Budapest, (aj. Kormqs Tivadar r. t.l. 



19. Téolás Gábor iiy. főigazgat/i. Budapest, (aj. Schafar/.ik Fer. másodelnök). 



Végül bejelentéül a tisztelt Szakülésnek, hogy az 1910 feltruárius hó l(l-iki 

 közgyűlés határozata értelmében a Magyarhoni Földtani Társulat az idén a Szabó 

 JózsEF-alap bú 1 400 koronás nyilt pályázatot hirdet az ásvány-földtani 

 szakcsoport körébe tartozó és szabadon választható munkára, ezenkívül a választ- 

 mány '100 koronás megbízást ad tudományos kutitásokra. Felkérem tehát 

 azokat a tisztelt Szaktársakat, akik ezekre a kérdésekre pályázni (hajtanak, hogy 

 f. évi április 30 ig szíveskedjenek tervezeteiket a titkársághoz benyújtani, ahol a 

 pályázati feltételeket is megtudhatják. Egyébként ezeket a feltételeket a Földtani 

 Közlöny legközelebbi száma is hozni fogja. • 



Elnök ezután felkéri Lóczi LóczY Lajos dr. választmányi tagot, hogy a 

 Bakony földtani szerkezetéről bejelentett sor.izatos előadását kezdje meg, 

 amelynek L része a Balaton-felvidék werfeni rétegeinek szintezéséről 

 szól. LÓCZY La.ios dr. szabad előadásában visszapillantott a Balaton Bízottság mű- 

 ködésére, amely bizottság már tizenöt évvel ezelőtt hozzáfogott hazánk e kies tavá- 

 nak és környékének a kikutatásához. A külső munkálatok ma már teljesen be- 

 fejezvék, a kiadványok is nagyrészben megjelentek, csak a geoh giai kutatások 

 közzététele van még hátra. Az előadó eredetileg csak azért tervezte a Balaton kör- 

 nyékének geológiai megvilágítását, hogy ebből a Balaton keletkezését megmagya- 

 rázhassa. Hészletes geológiai felvételekre nem gondolt, minthogy Böckh János már 

 a múlt század hetvenes éveiben részletesen térképezte a déli Bakonyt. Munkaközben 

 azonban az előadó annyi i'ij meg új föltárásra bukkant és Laczkó Dezső veszprémi 

 kegyestanítórendi tanár segédkezésével annyi temérdek kövületet gyűjtött, hogy 

 jónak látta nemcsak a Balaton felvidéket, hanem az egész Bakonyt újból felkutatni 

 és térképezni. E'.után áttért a Balaton-felvidék werfeni rétegeinek a szin- 

 tezésére. Ezeknek az alsó és felső szintből való képviseletét a Balaton mellett 

 már Böckh János felismerte. Azonban a seisi és campili emeletekre felosztott 

 rétegek szintezéséről szó sem lehetett, csak Déltirolban. Sőt a tüzetes szintezés 

 egyéb vidékeken sincs keresztül vive. Az előad.'nak sikerült a seisi és campili 

 emeleteket több paleontológiái szintre osztani és pedig a seisi emeletet .3 szintre, s 

 a campili emeletet S szintre. Ezeknek a szinteknek szerkezeti jellemvonása az, 

 hogy a legtöbb helyen éles diszkordanciában vaunak a perminek fölismert grödeni 

 homokkövei. Ezeket Böckh János a régi alpesi geológusok felfogása szerint az alsó 

 werfeni rétegekhez osztotta. A legalsó werfeni rétegek diszkordanciája a rátolódás- 

 ban és a határon való összegyürődésben nyilatkozik, aminek következtében nem min- 

 denütt érintkeznek közvetlenül a werfeni rétegek a vörös homokkövei. 



További nevezetes jelenség, hogy a Balaton tengelyével párvonalas hosszanti 

 váltós vetődések szeldelík át nemcsak a permi homokkövet, hanem a rajta disz- 

 kordánsan nyugvó werfeni rétegeket is. Ezek a hosszanti vetődések szabják ki a 

 Balaton-depressziónak északnyugati határát. Nagy számban fedeztek fel ÉNy — DK-i 



