210 TÁRSULATI ÜOTKK. 



c) A medence közepét iilsó pontusi agyagos és cement márgák és az ezek 

 közé települt hnniokok töltik ki. 



Ezen rétegek 2-1 iii. vastag palás lignitet /úrnak tuagukba. Feketepatakon 

 és környékén ezen rétegeket több fúrólyukkal megvizsgáltik és a lignitet mindegyik 

 fúrólyukban mogtal&lt&k. 



A szóbaiiforgó Kzéntelepeket a következő bányabirtokosok t&rjAk fel: 1. A fe- 

 kete szenet Mauthnkr József na^ybáródi bíinyabirtokos, akinek Nagybúród, 

 Cséklye és Korniczel határában vannak kutatásai a folsőkrétakorú széntelepekben. 

 "1. A mediterr&n bnrnaszéntelep ezidőszerint még nincs feltárva. 3. A pon- 

 tusi lignitekre Tímár és Társai végeznek kutatásokat Kcketcpatak vidékén. 



Végül HÉTHLY AnTal r. tag lépett a felolvasó asztalhoz, b a következő clmü 

 értekezését ismertette Az lí)08 februárius l'J-iki földrengés összefüg- 

 gése a Lajta hegység tektonikájával. Előadásának lényege a következő: 

 A nyugatmagyarországi földrengéseknek főleg három fő eredő helyük vau, az egyik 

 a zagrebi rengési területhöz tartozik, a második a Eis-Kárpátokban van, míg a 

 harmadik gyakori eredöhelye a Lajta- hegységben fekszik. 19()8-ban februárius 19-én 

 este 10 óra után erőscbb földrengés volt, amelyet hazánkban csak Sopron, Mosón 

 és Pozsony vármegyék szélein éreztek, de Ausztriában elterjedt a rengési terület 

 még Stiriába, sőt Csehországba is. A rengési terület gócpontja hazánkra esik 

 és ép az a rendkívülien feltűnő, hogy nálunk közvetlen a főrengési terület mellett 

 van az érezhetőség határa. Kniiek magyarázatát az elöadi') o Lajta-hegység szer- 

 kezeti viszonyainak kellő figyelembe vételével, abban találja meg, hogy a Kis 

 !Magyar Alföld alaphegysége sokkal nagyobb mélységekbe sűlyedt le, mint a bécsi 

 medence alaphegysége s igy a Lajta-hegységben kipattant földrengés erejét ha- 

 zánkban a hatalmas vastagságú harmad- és negyedkori üledékek nagy mértékben 

 elnyelték. A földrengés eredő helye ama törés vonal alatt van, amelyik keresztezi 

 a Lajta-hegység északnyugati és délkeleti szegélytörésvonalait. Az előadó térké- 

 peken is bemutatta a törésvonalak helyét, valamint a rengési területet is. 



Réthlt Antal előadásához Lóczy Lajos v. tag hosszasabban szólott. Elő- 

 adóval teljesen egy nézeten van a a Balaton-mellékéről hasonló esetet közöl. 



Elnök az előadóknak igen érdekes és tanulságos értekezéseiket megköszönve, 

 az ülést ' í 8 órakor bprekcszti. 



4. Je(iyzőköiiyv az 1910 április lió i:i áii tartott .s/.aliüléséről. 



Az ülés helyisége : a m. k. földtani intézet előadó terme. Elnök : Iglói Szontaoh 

 Tamás dr. királyi tanácsos, másodelnök. 



.Jelen vannak : Balleneggkb Róbert, Bddinszky Károly, Dicenty Dezső, 

 Gbosz Lajos, Ilosvay Lajos, Inkey Béla, Koch Antal, Kormos Tivadar, László 

 GÁBOR, LoczKA .József, Lóczy Lajos, Maros Imre, Mauritz Béla, Pái.fy Mór, 

 Pantó Dezső, Pávav- Vájna Ferenc, Ptttek Th-adar, RErrHOFER Károly, T. Roth 

 Lajos, Sigmond Elek, Treitz Péter tagok, Buding Gyüla, Nyiki N., Reinl Sándor, 

 SamodAn N., Schleicher Aladár vendégek. Továbbá Papp Károly L titkár, Vogl 

 Viktor II. titkár. 



Elnöklő másodelnök a szakülést délután 5 órakor megnyitván, a jegyzőkönyv 

 hitelesítésére felkéri dr. Pálfy Mór választmányi és Loczka József rendes tagot. 

 Ezután felhívja az elsőtitkárt jelentésének megtételére. Elsőtitkár jelenti, ^ogj- az 

 1910. évi április 6-iki választmányi ülés 1 1 rendes tagot választott meg. Bejelenti 

 továbbá ScHWARTZ Ottó és Oelberg Gusztáv lovag, rendes tagok elhunytát. Majd 

 kihirdeti a f. évi április hó 20ára, szerdára tervezett egész napos kirándulás 



