ím tjIrsulati üuykk. 



TKKirz Pktkk választmfln^-i tag: .U mjrotjcolágai felaihitm cíuieii turtott 

 egy ór/ls előadást. A bevozetd-sbon ÍBinertelte n kii irányt, amelyek alapján ujdif^ulé 

 az at^roKeiilógiai térk(''pokot késüitik. Kv, ef;yik irány a németországi, amely 

 irány lilvei u feNö tulaj petrogrutiai jelzésivel kibíivitett gciilóf^iai térkéiiet nevezik 

 agrogeológiiii térkéjinok. A/, ilyen térképből csak a technikai kerítéseket lehet 

 mcgohluni, milyenek a kíibányák, homok-, kavicslji'inyák, téglaé({eli)k, ugyagvetök 

 kérdései. De gazdasági kérdésekben felvilágosítást az ilyen térké|i nem nyújt. 

 A másik irány a felső tulaj rétegek kirojlödési folyamatait tanulmányozza, s 

 ezeknek leírását adja. A talaj kialakulása az ősi növényzet hatása 

 alatt történik. Az ösi növényzot tehát szoros kapcsolatban van a 

 talaj minőségével. A vizsgálatok alapján különválasztjuk n nedves és aszályos 

 talajzónákat, amelyek úgy kémiai, mint fizikai tulajdonságaikban eltérnok cgy- 

 mást.'l. .\z ilyen módon készített talajtérképezés a valódi agrogeoli'giai térképeket 

 nyújtja, amelyek úgy a mezőgazdaság, mint az erdészet és a szőlőművelés összes 

 kérdéseire felvilágosítást adnuk. Az ilyen ngrogeoli'giai térképek ugyanis a tala- 

 jokat I. származásuk. "2. kémiai szerkezetük, s 3. termőképességük alapján választ- 

 ják külön. .\ rault é V április ha vában Budapesten tartott I. nemzet- 

 közi agrogeológiai értekezlet ezt az utóbbi módszert fogadta el. 

 Ilyen módon készítik talajtérképeiket az Egyesült-Állomok és Kalifornia, továbbá 

 Románia. Oroszország és a lengj'el tartományok. 



TiiniTz PtTKii előadásához sz.ít kért Dicenty Dezső, aki nagy elismeréssel 

 nyilatkozik a hallott nagyszabású kérdések fejtegetéséről. Csupán egy megjegyzése 

 van u tárgyhoz. Theitz előadó ugyanis azt állítja, hogy 'ahol a lombhullás intenzív, 

 ott a talaj elszegényedik*, ha ez csak 1-2 centiméteres szintre áll, úgy elfogad- 

 liati'), de ha az előadó mélyebbre értette, úgy ennek ellentmond a tapasztalat. Treitz 

 erre a megjegyzésre azt válaszolja, hogy van pusztai erdő, amely után gazdag 

 a talaj, s van zárt crdd, ahol azonban már kilúgozott a talaj. 



Dr. Lóczy Lajos választmányi tf>g nagy élvezettel hallgatta Tukitz Péter 

 tagtársunk előadását, amelynek legnagyobb részét helyesli, s azzal egyetért. 

 A Treitz hangoztatta regionális kifejlődést a felszólaló már évtizedekkel 

 ezelőtt hangoztatta. A lösz, laterit és terra rossa képződéséről egyetemi előadásai- 

 ban igou gyakran szólott. A lösz, ázsiai tapasztalatai szerint, nagy csapadék alatt 

 keletkezik, s nem is kell, hogy anyaga valami nagy távolságból jöjjön. Ott ahol 

 állandóan telített a levegő, ott képződik a lösz, s az tény, hogy a száraz nagy 

 medencékben nincs lösz, de sem lateiit, sem terra rossa sincs. Ázsiában a teater- 

 melés főkép az olyan lejtős helyeken otthonos, ahol lösz s laterit uralkodik ; ép 

 olyan dombos helyeken, mint nálunk a szőlő. 



Ami hegyeinkben a lombos erdők alatt nincs nagy felhalmozódás. Az irtá- 

 sokban azonban vastagabb a talaj, ilj-en helyeken talán a porhullás is növeli azt. 

 Lombos erdőben még télen is száraz a talaj, füves helyeken ellenben nedves. 

 Treitz Péter eszmékben gazdag előadása után most már megérti, hogy a Fehér- 

 hegységben látszólag pompás fekete földben a gazda mitsem tudott termelni. 



Végül üdvözli Trkitz PéterI tartalmas előadásáért. Elnöklő másodelnök az 

 előadónak köszönetet mondva, felkéri Pávay-Va.ina Ferenc rendes tagot, hogy az 

 Erdólyrészi Medencének lösz foltjairól hirdetett előadását kezdje meg. 

 Pávay-Vajna Ferenc előrebocsátva, hogy vizsgálatait a m. kir. földtani 

 intézet támogatásának köszönheti, vázolja, hogy az Erdélyrészi Medencéén már 

 nagybátyja Pávav-Vajna Elek, majd Kocn Antal egyetemi tanár, az Erdélyi Har- 

 madkori Medence kitűnő ismerője, is találtak löszt. Az általános felfogás azonban 

 mégis az, hogy Erdélyben nincs lösz-képződés. 



