A KtSSÁRMÁSI OÁZKÚT KOLOZS MEGTÉBEK. 319 



JÍNOS gépészmérnök vezetésével. A kincstár részéről Böhm Ferenc 

 m. kir. bányamérnök volt az ellenőr, akinek köszönbetjük az alábbi 

 adatok összegyűjtését. A fúrást kezdetben 458 milliméter külső átmérőjű 

 csővel biztosították, majd fokozatosan szűkebb csövezetet építve be, 

 122 méter mélységben már 320 milliméter külső átmérőjű csövezettel 

 folytatták, míg végül a fúrólyuk alján: 301'0 méter mélységben 252 milli- 

 méter átmérőjű csővel fejezték be. Az átfúrt rétegsorozat a követ- 

 kező : 



Allúviiiin. A felső 1 méteres réteg televényföld, amelyből egy 

 hiányos csigaház is előkerült. 



(>-allii vilim. Az I méter mélységtől kezdve a 2-5 méterig 

 sötétbarna homokos agyagot látunk, amely 2*ö — 3 m között homokos 

 kavicsrétegbe megy át, a 2"5 — 2*65 m között ökölnagj'ságú kavicsokkal. 



Felső mediterrán emelet. A negyedfél méter mélységben 

 kezdődik a mezőségi rétegcsoport és pedig hamuszürke, finomszemü 

 agyagmárgával, amely a 9. métertől lefelé szürke leveles márgába 

 megy át. A 22 méter mélységben laza homokkőréteg jelentkezett, amely 

 percenkint 10 liter 5 BAC.vE-fokos jódos sósvizet szolgáltatott. Ugyanitt 

 tört fel először a földi gáz is. De lássuk előbb a rétegsorozatot. 

 A 30 — 50 m. mélységben szürke színű, apró szemű, csillámos palás 

 agyagmárgát szelt át a fúró s az 50 — 55 méter mélységből sárgásszürke 

 homokos márga került elő, sós kivirágzással a megszáradt mintában. 

 Az 50 — 75 m. között szürke palás agyagmárga mutatkozott, közben 

 feketés csíkokkal s a 70 — 1 25 m. között zöldes szürke agyagmárga. 



A 124"Gn és 12485 m. mélységből kapott palás agyagmárgában 

 még alig 2-03 dülésü rétegzés észlelhető, amely azonban a 150 méter 

 melységben már 8" dőléssé erősbödik. A 150"50 m. mélységből fogas 

 acelkoronával nyert magon ugyanis világosan mérhetjük a palás agyag- 

 márgának 8 dőlését. Ugyanez a mag egy igen jól megmaradt fenyőtűt 

 is tartalmaz, amely dr. Líszló Gábor meghatározása szerint Pinui 

 Douglitsi tűnek bizonyult. A 150'8'i m. mélységben 1 cm. vékonyságú 

 tiszta liarna^zéii-rétri/ következett, amely lejebb azután porhanyó, 

 szürke agyagmárgának adott helyet, igen sok szenes növényi marad- 

 ványnyal tarkítva. A 160 m. mélységtől lefelé szürke palás, sósízű agyag- 

 márga uralkodott, tengeri eredetű uövénymaradványokkal, amelyek meg- 

 szárítva meg is gyúladtak, erős kénszagot árasztva. A 175 m körül 

 sötétszürke kvarchomokos agyagmárga mutatkozott, amely 218 m mély- 

 ségig folytatódott, közben sok földi gázzal. A 218—227-00 m. között 

 gáznélküli szürke szívós palás agyagmárga s a 227"6i> — 301 90 m. 

 között gázzal telt homokos palás agyagmárgát ütött át a fúró. Ebben a 

 mélységben a fúrtlyuk 252 mm. átmérőjű, azonban a lyuk csak a 

 288 méter mélységig van 279 mm. átmérőjű csővel csövezve. A fúrást 



