A KISSÁItMÁM 11Á/.KVT Kdl.O/.s MEtiYKIlES. 327 



a nagyszerű tüuemény megvizsgálására nagysi'ri Böokh Huoó di.. Hkk- 

 MAXN Miksa és Schellf. Iíóbkht selmocbúnvai főiskolai tanárokat kül- 

 dötte ki, akik közül Hermann Miksa kizárólag a gáz mennyiBégének a 

 meghatározásával foglalkozott. A nevezett tanár úr november hó 14-én 

 PiTOT-féle csövei mérte a gáz sebess.'get és azt l'.i3 méternek találta. 

 Ennek alapján a másodercenkint kiömlő gáz mennyiségét 10'557 m^-nek 

 számította ki. ami !24 óránként '.I12IÍ24 m^-iiek felel meg. 



Durván mondva: a kiömlő gáz 1200(10 lóei'öt képvisel. 

 Szinte hihetetlen mennyiség! 



A nagysármási m. k. kálisókutátó kirendeltség Hebmann tanár úr 

 utasításai szerint l!)09 december hó 25-étöl kezdve 1910 április hó 16-ig 

 állandóan mérte a gáz sebességét. Eöh:m Ferenc és Szmolka Nándor 

 m. kir. bányamérnök urak méréseiből ime itt közlöm a következő nagy- 

 becsű adatokat. (328. oldal. ^ 



Ebből az érdekes táblázatból kitűnik, hogy a gáz kiömlése 1910 

 februárius hó 12-étöl március hó 15-ig kissé apadt. Ezt az apadást a 

 fúrólyuk fenekén bekövetkezett köz( tomiások okozták, amelyek a gáz- 

 kiömlés szelvényét mtgszűkítették. Amikor azonban a beomlott részeket 

 a gáz kilökte, — Szmolka N.índor bányamérnök űr jelentése szerint való- 

 ságos homok erupeió alakjában — újból visszatért a gázömlés ré- 

 gebbi ereje. A március l.j-étöl április 5-ig terjedő időközben a 279 mili- 

 méteres cső tetején egy 30 milliméter átmérőjű gázvezetó csövet akasz- 

 tottak be a gőzkazán fűtése céljából, s minthogy ez alatt az idő alatt 

 a 279 miliméteres csövezet szelvénye a tetején kissé megszűkült, a szű- 

 kítés okozta nagyobb nyomás a Pitot-csö higanyo-zlopának magasságát 

 növelte. Ezt a növekedést nem tudván külön számítani, a sebességbe 

 f^zámitották bele, s így került a kimutatásba a valóságosnál magasabb 

 értéksorozat. Minthogy ez a szűkítés végig állandó maradt, azért az 

 egyes mérések közti különbségek helyes értéket adnak. Szmolka Nándor 

 űr a gáz mennyiségének változását diagrammban is megszerkesztette, 

 amelynek képét a l-j. ábra mutatja. Az említett magasabb adatokat a 

 mennyiségi görbe folytonossága miatt Szmolka bányamérnök úr pár- 

 vonalasan eltolta. 



Mindezekből az adatokból kitűnik, hogy a kíssármási kút gáz- 

 mennyisége nem apad, s a föntebb megokolt nagyoblj változásokat kellő 

 értékükre szállítva, kimondhatjuk, hogy a kíssármási kút földi gázának 

 apróbb hullámzásai a légnyomás és a hőmérséklet változásaival vannak 

 összefüggésben. Maga a gáz igen hideg, hőmérséklete ugyanis 4 C° 

 körül van. 



Hogy milyen hatalmas gáztömeg tódul fel Kissármáson. annak 

 illusztrálására ide iktatok néhány összehasonlító adatot. A híres püspök- 

 ladányi 208 m mély artézi kút naponként 38 m^ gázt ad, s az aradi 



