A KISSARMASI GAZKl'T KOI.OiS MKUYEBKK. 



333 



A kissármási fúrás hatalmas gázkilörését az itt található növény- 

 maradványokból lehetetlenség megmagyaráznunk, hanem vetődést kell 

 föltételeznünk, amely a gázokat mélyebb rétegekből és gáztartókból 

 gyűjti össze. A gázkitörések föfészke a kissármási Bánffy féle sósfürdö 

 táján van. ahol a gáz magától is a napszinre jut. Itt vonul át az a 

 képzelt vetődés vagy antiklinálé tengelye, amelj'et ÉNy-ról DK- felé 

 Puszta Kamarástól Mezosámsondig tölib sóspocsolya és gázömlés is jelez. 



Az Erdélyrészi Mezőség egyéb helyein még a következő fúrásokat 

 ösmerem. A Medence ÉK-i széléhez közel, Tekén a gőzmalom udvarán 

 195 m mély fúrás van, amely bár csak G km-nyire van a szászpénteki 

 sótömzstől, a sónak még nyomát sem mutatta. Marosludas és Szengyel 

 között a fuudaturei domboldalon a 94 m mély fúrás végig agyagmár- 

 gában haladt. Székelysár don a gróf Teleki- tanyán (3ü<) m. t. f. m.) 

 Lapp Hf.nrik fúróvállalata 17i méter mélységig homokkövei váltakozó 

 palában fúrt, de sem ivóvizet, sem sósvizet nem tálát. A Medence 

 északnyugati peremén Szamosújvárott a számos kisebb fúrás közül a 

 legmélyebb 50 m mélyre hatolt, de csak sósagyagot talált. A Mezőségen 

 tehát eddigelé egyetlen fúrás sem ütötte meg a sótömzsöt, s így az 

 eddigi jelekből azt sejthetjük, hogy az Erdélyrészi Medencében aligha 

 van összefüggő sótelep. Ha végig tekintünk az Erdélyrészi Medence 

 sótelepein, azt látjuk, hogy azok köröskörül a Medence szélein jelent- 

 keznek. Lehetséges ugyan, hogy a Medence peremén a sótömzsök csak 

 tektonikai okokból nyomultak fel, míg a Medence belsejében azok födve 

 vannak, de a legtöbb jel mégis arra mutat, hogy a Medence belsejé- 

 ben sótelepek nincsenek; mert ha volnának, úgy azoknak a sármás- 

 sámsondi nagy antiklináléban. s a számos vetődésben jelentkezniük 

 kellene. 



Minden jel arra mutat tehát, hogy a Medence közepén a mediter- 

 ránkori nyílt tengerben sótelep aligha képződött, hanem a tenger sósvize 

 csak a Medence szélein, az elzárt öblökben és lagunákban száradt be. 

 Ami a petróleumra való kutatásokat illeti, véleményem szerint a 

 Mezőségen aligha van remény petróleumra, abból az okból következ- 

 tetve, mert Kissármáson kőolaj vagy kátránynyomokat sem a 

 gázban, sem a fúrólyukból kikerült mintákon a leggondosabb figyelés 

 mellett sem sikerült találni. Már pedig ha lenne a mélységben 

 petr(jleum, úgy a petróleumgázoknak, a vázolt hatalmas törési vonala- 

 kon keresztül, mégis a felszínre kellene jutniok. 



Ezért bármilyen kívánatos is a Medence közepén néhány igazi 

 mélyfúrás, de ha kálisó után óhajtunk kutatni, az eddigi tapasztala- 

 tokból okulva, ajánlatosabb lenne, ha egy kutató fúrást a sótestbe 

 mélyesztenénk. A keletgaliciai példák azt mutatják, hogy kálisó min- 

 denütt lehet, ahol sótelep van ; nemcsak a konyhasó fölött, hanem 



