A MBZÖSÉOI TAVAK ERKDErKRŰL. 



337 



Később a csapadék uövekedtével változott a klimu és a vidék arculata. Sza- 

 vanna lett a Mezőség és a nagyobb mennyiségben lefolyó vizek megkezdték 

 erősen erodáló mmikájiikiit. A tenilet így a diliivium végén és az alluvium 

 elején nyerhette mai képét : fejletlen völgyeit, amelyekben annyi tó volt. 

 Koruk körülbelül megállapítható, de annál vitatottabl) kérdés eredetük. 



A Mezőségről írott ninnkákbnii n tnvak keletkezéséről alkotott véle- 

 mények megoszlanak : 



KóvÁBT László. Hauer és St.uhk. meg Hdí;F:U.vv Pal szerjjit ii kiskeiiy 

 völgyekben a csekély esés mintt iiliiknlii:ik mocsanik. líipok, tócsák és tavak. 



16. ábra. A báldi tó a Sármási patak völgyében (mesterségesen duzzasztvau 



Dr. KocH AxTAi. Ornstees .József és Máetoxfi Lajos első sorban a 

 mezőségi vízáthatlau agyag természetének tulajdonítják a tavakat, amelyeknek 

 vize mélyedésekben, horpadásokban gyíilt meg. 



BDerman Ottó a legtöbbjét luesterségesuek tartja, amelyeket a völgy- 

 lépcsőknél dugással duzzasztottak halastavakká. Sztripszky Hyadoh mindnyáját 

 inkább mesterségesnek, mint természetesnek mondja. 



Orosz Endre, a Mezőség jó ismerője, a fenti véleményeket egybevetve, 

 a természetes és mesterséges eredet mellett foglal állást. 



Az elmondottak azt bizonyítják, hogy a Mezőség tavainak keletkezésé- 

 ben több körülmény játszott szerepet. 



Első sorban a hosszú, keskeny, kialakulatlan völgyeket kell említenünk. 

 Bennük csupán a pataknak van helye, az utat már a domboldalon kellett 

 vezetni. Legjellemzőbb a széki Uj-tó völgye, amely a szorosszeríi ki- és bejárat 

 között csak kevéssé tágul. Vájt teknője ideális tóágy. A Csukás tónak is ilyen 



Földtani Közlöny XI.. köt. i910. 



22 



