3S8 bbAoi kálhXn 



kimosott mcilrc van. A volj^'v kijiinijiit olykor ii liofíyoiiiliisok szííkítik nipjí, 

 mint pl. a szoviiti kúpok. 



A luozüséfíi a}íyaf;-iinirKii azon tulajilonsájja miatt, lioffy átivódása után 

 a vizet uomcsnk megtartja, hanem a csapadék uaf^y részét levezeti, a völgyek 

 esőzések idején f^yor.sau megtelnek. A kopasz, fátlan oldulakrt'il, a nagy víz- 

 mosásoklml ziiiiogva omlik le a vízár s a ])atakok tavakká szélesednek : kiilö- 

 nösen az oldalpatakok találkozásánál s így többnyire a fövölgyekben alakulnak 

 a legnagyobb tavak. 



A kisebbek nagyobb mélységekben, giibbenökben gyíiltek meg. IJe- és 

 kifolyásuk nincs, viziiket csak az elpárolgás fogyasztja. Ilyenek: a mezö- 

 cikudi, a mezővelkérf, az apiiliidai Üarvas és az uzdiszentpéteri tavak. 



A tavak eredetének magyarázatánál különös figyelmet érdi'mel a csekély 

 völgyesés, amely a i)atakoknak ])ilieni) helyet nyújt. Az esés változása okozza 

 a Mezőség bámulatosan gazdag tóvilágát. Az említett írók közül Hermán 

 Ottó a mezőségi patakokat nagy esésűeknek tartja. A Füzes-])atakot említi, 

 amely 37 km útvonalon 47 m-t esik. Számításom szerint: 



ii .Mélyes-piitak 25'5 km-nyi távolságon kb. 90 m, 

 a Komlód « 40 « « lUon « 100 « 



a Mezőségi « 42 « alatt « 14Í) m 



völgyesést mutat. De gyakran tabílkozunk minimális eséssel is. A tavak, tócsák, 

 mocsarak stb. mind itt keletkeztek. Az esés a nagy tavak területén a legkisebb : 



a záhi tósorozatban km-kint ,_ „ __ _ 2'94 dm 



a katona-gyekéi tavakban km-kint ,, . 9"5á o 



a Hódos tóban km-kint.J _ ._ __ _. 5'55 « 



a sámsondi tóban __________ 7'5(j « 



Ellenben a tavak után mindenütt tetemesebb: 



Hódos tótól N-ra kiii-kint _. _ _ 2-1 ni 



sámsoudi c S-re « " _______ l'O ■ 



záhi « S-re « u _______ __ 1 '6 m az esés. 



Ebből a szembeállításból az tűnik ki. hogy a ma már mesterséges tavak 

 ágyát a természet adta meg. Annál is inkább, mert keletkezésükkor itt az 

 esés a mostaninál sokkal csekélyebb lehetett. Azóta a folyó nivelláló munkája 

 a különbségeket mérsékelte. A torkolatnál mind jobban növelte deltáját s az 

 oldalpatakok és vízmosások hordaléka félszigetet épített a tóba. A víz folyton 

 kisebbedett. Az öshalász és pásztor népnek, ezen a vízben szegény vidéken, 

 exisztenciája forgott veszélyben. Ekkor lépett közbe és a tó megszűnését gát- 

 tal, az ú. n. dugással akadályozta meg. Amily mértékben iszapolódott a víz, 

 oly mértékben kellett emelni a gátakat. így az eredetileg természetes tó mind 

 mesterségesebbé vált. Az elgátolás tehát csak a tavak mértékére volt*hatással. 



» 1. m. 71 1. 



