A MEZÖSKOI TAVAK EREDETÉRŐL. 



33!t 



ÍJZTKIPSZKY HvADOR is, czt írjii ' : oA tiiviik niigysii^'iit a tiTiuúszut kodvezése ós 

 «z ember munkája közösen hozta létre. » 



Ha a (lugiisokat lerontanák n tavuk fokozatosan niogszünnéuck, mert a 

 természet alkotta tóágvat már betöltötte a patak törmeléke s a meder a gát- 

 hoz módosult. Legnagyobb mélysége kisebb, mint a dugás alatti lefolyás feneke. 

 Érdekes példa erre a Hódos-tó. ahol egy beömlő vízér deltát rakott a tóba s 

 a medencét északi kisebb és egy déli nagyobb részre osztotta. A gát lerontása 

 Által nemcsak uz alsó tó iirülue ki. lianera, ha a víz átvágta a későbbi ere- 

 <letű törmelékgátat, a felső tó is lefolyna. 



9 



17. ábra. Természetes tócsa Mezővelkértöl keletre 2 kilométernyi távolságban, 

 a Tábla nevű tanvák között. 



Ezekkel szsmben vannak a Mczöségnek természetes eredetű tavai is, 

 amelyeknek keletkezéséhez emberi kéz nem járult hozzá. A különböző magas- 

 ságban fekvő kisebb tavak közül fölemlítem a Mezővelkértöl keletre levő kis 

 tócsát (17. ábra). A nagyobb tavak közül ilyenek: a gyönyörű 7 m mélységií 

 Csukás tó (75 hold) és a barátfalvi tó (30 hold). Vizüket gát nem tartja fenn. 



A Mezőség tavai tehát, véleményem szerint, főkép természetes eredetűek. 

 <lc vannak köztük olyanok, amelyek az cmbei- hozzájárulása által mestersége 

 sekké lettek. 



Budapesten, 1910 május 6-án. 



22* 



