840 l'ÁVAY-VAJNA KKRKNC 



()i-\IIL\l'\li KőüNVÉKÉNHK FÜLltTANI VISZONYAI. 



Irta Pávay-Vajna Fekenc* 

 (Tíz ábrával.) 



.\z Erdólyrészi Érccslu'K.Vség délkeleti peremének az a re>/c. amely Oláh- 

 lapi'ul köruyékét foglalja magáhan, geológiailají jórészbeu ahhoz az egészen 

 közeiparti mediterrán vonulathoz tartozik, amely Túr vidékétől kisebb- 



nagyobb raegszakítá.ssal — - egészen Ompolyieáig nyomozható. 



Éppen azért, hogy ilyen egészen közeiparti üledékekkel van dolgunk, a 

 települési viszonyok és különösen a közetek petrografiai alakja luoudhatui 

 lépésről-lépésre villtozik. Ebből kifolyólag teljesen tiszta képet kisebb területek 

 geológiai viszonyairól is csak aprólékos, hosszas megfigyelések és gyűjtések 

 után nyerhetünk ezen a helyen. Ehhez járul, hogy a pontos tájékozódást, külö- 

 nösen a különben is laza pannóniai eniclitlieli kőzetekben, Oliililaj)ádon, a gya- 

 kori csuszamlások is megnehezítik. 



Tovább K-re pedig amint azt a niiriszlói, oruiényesi és uláhapaliidai 

 patakok érdekes és tanulságos föltárásaiban tapasztalhatjuk, az alaphegység 

 irányával megegyező esapású, hosszanti fiatal rétegráncolódások is vannak 

 már, amelyekben a szarmata rétegek is jelentékeny részt vesznek. Ezeknek 

 a ráncolódásoknak természetével és keletkezésük okaival azonban, tekintve 

 hogy ezen a területen kívül esnek, más alkalommal fogok behatóbban foglalkozni. 

 Némelyik helyen a kőzetek tele vannak kövületekkel, más helyen meg sokszor 

 épen ott, ahol a különböző korú közetek között a kőzettani különbségek 

 nagyon is elmosódnak, csak hosszas keresés után és elvétve találunk egy-egy 

 rosszmegmaradású kövületet s így sok esetben csak az analógiákra kell támasz- 

 kodnunk. Egyenesen ezekre vezethető vissza az a körülmény, liogy amíg 

 Herepey Károlv, aki évtizedekig tanulmányozta Nagyenyed vidékét, határo- 

 zottan jellemző kövületek alapján, a felső mediterrán és alsó pannóniai emelet 

 rétegei között mindenütt raegállajiította a szarmata tenger üledékeit is a Maros 

 jobb és balpartján egyaránt, addig Telegdi Kóth L.uos főbányatarácsos, mint 

 fölvevő geológus, Onnényes és a nagyenyedi Akasztófadomb (?) kivételével föl- 

 vételi jelentésében mindenütt azt mondja, hogy ezen vidéken a mediterrán 

 rétegekre közvetlenül a pannóniai üledékek települnek. Ez a kijelentés azért is 

 meglepő, mert Koch Antal dr. egyetemi tanár az Erdélyrészi Medencéről szóló 

 munkájában már előzőleg, úgy saját, mint mások gyűjtéseiből származó kövü- 

 letek alapján írásban és rajzban egyaránt rámutat a szarmata üledékek jelcn- 

 fn*. <,7(rcpéve a Mizöség e résxi'nik altalajában is. Az aránylag rövid idő- 



' A biulajiosti kir. uiatiy. Tuiloiuány Egyetemen 1910 niájuB hó 13-án pályn- 

 dijat nyert luuiika. 



