OLÁHI.Al'Án KÖRtJYÉKÉNKK FÖLDTANI VISZONYAI. 343 



uatkozólng most csak ainiyit jegyezek meg, liogy Oláhlapádról móg eddig 

 az irodalom seliol sem említ ilyeneket s hogy megfigyeléseim szerint 

 ezek a lajtamésznek a legbelső Mezőség felé eső rétegrészeiben gyakoriak, 

 míg ettől a peremtől a hajdani mediterrán part felé közeledve hirtelen meg- 

 csappan a sziinuik. iuiuyira, hogy egy fél km-rel beljehl). már csak elvétve 

 akad egy. 



A lithothamniumosa szint, a teriilet ENy-i részén összefüggő vonulatban 

 van s E-on Oláhrákoson át Hidas felé folytatódik, míg P-re Vládházán és 

 Muzsiuán keresztül Felsőorbo irányában követhető. Ezzel szemben a terebra- 

 tulás márga inkább csak a lajtamészkő öv mendence felé eső peremén fordul 

 elő kisebb területen úgy Oláhlapádou. mint a szomszédos Hidason. 



A szóbanfogó terebratulás keményebb, liomokos mészmárgával az eddigi 

 megfigyelők a környékben és különösen Oláhlapádon a felső mediterrán parti 

 üledékek rétegsorát befejezettnek tekintették, a mintliogy a Pareu bubi föl- 

 tárásban tényleg úgy is van. De ha a fönnebb jelzett szekérútou a legelő szé- 

 léig megyünk föl, ott a szintén KDK-re dűlő terebratulás és isocardiás mész- 

 niárga táblán, két kisebb árok, 3 — 4 m vastag laza, palás elválású, kékes- 

 szürke homokos márga rétegeit tárja föl. Ebben a márgában ellentétben az 

 alatta levő kőzettel, amelyben elég sok a nagyobb kövület, az Ostrea (Pycno- 

 ilonta) cochlcar Poli majdnem az egyetlen nagyobb kövület, amelyet eddig 

 ezen a helyen, már több példányban gyűjtöttem. Iszapolással is csak néhány 

 foraminiferát és ostraeodát sikerült benne találnom. A környékben az ennek 

 a márgának megfelelő rétegeket az erózió úgy látszik eltávolította jórészben, 

 mert eddig csak a Pareu Inihi-tól DNy-ra találtam még meg. 



Koch az Aranyos mentén, a sínfalvi Czibrehegyen lajtamész fölött kékes- 

 szürke iszapos homokrétegeit írja le DELK-i dűléssel és ostreahéjakkal. <iE ho- 

 mokon terül el — írja tovább — a kb. 10 m vastag gipsztelep, mely a ge- 

 rincen végig vonul, míg a nyugati lejtőn ismét homokos tályog következik a 

 gipsztelepre, tele az Oslrcu cochlcar Pou cserepeivel. » 



A Czibrehegyet ugyan nem ismerem, de mert az előfordulási körülmé- 

 nyek és a dűlés az oláhlapádihoz nagyon hasonló, azt hiszem nem tévedek, 

 ha az Ostrea ( Pycnodotita) cocitlear-os rétegeimet a sinfalviakkal azouosoknak 

 tartom. Legfönnebb az adhatna még kételkedésre okot, hogy eddig föltárás 

 híjján nem tudtam pontosan megállapítani a fönnebb ENy-ra elterülő erdős 

 legelő tisztásán kibukkanó rostos és földes gipsztelephez Taló viszonyát. 

 amelyen rajta és körülötte még egy tömött, rideg, sárgás-szürke, édesvízi 

 mészköre emlékeztető, eddig kövületnélküli mészkő rögei hevernek. 



Hasonló bizonytalanságban vagyok az előbb érintett oknál fogva az 

 Ostrea (Pycmodonta) cochlear-os márga és gipsz előfordulás közötti területen 

 föllépő dáeittufa anyagot tartalmazó meszes homokkőre vonatkozólag, amely 

 gyéren bár, de még mindig felső mediterrán kövületeket tartalmaz. Tekintettel 

 azonban, hogy ebben a sokszor vékonyan réteges homokkőben még gyakran 

 fordulnak elő lithothamniumok kövületei is, a lithothamniumos szint lokális 

 kifejlődésének tekintem, amelyre esetleg itt közvetlenül a gipsz telepszik. 

 Utóbbi véleményemet ugyancsak Koch Erdélyrészi Medencéről szóló klasszi- 



