344 l'AVAV-VAJNA FKBENX- 



kus miiukájiinak kavotkczö Horiiirii (14G. I.) iilapítom: «T. Rótli L. Nzcrüit 

 Csegeztöl kcli'trc 10° tiliitt KDK-ix'k díilö liijtaiués/.kü látható s fölötti' kes- 

 keny, esakuciii kiúkt^löilü rétegheu dacittiifa, e fölött pedig . felhór alabástrom, 

 részben rostos gipsz lép föl kis sávban. A gipszleucsóuek északi végén felette 

 keiuóny. tömör, sárgás-sziirke mészkő következik, mely édesvízi mészkő kiné- 

 zésű ». Szóval ugyanazok a közetek vaunak itt viliigos sorrendbe föltárva, 

 mint D-re az olálilapádi legelőn, csakhogy ott föltárások hijján u telepü- 

 lési viszonyokról nem alkotliiitiink olyan tiszta képet magunknak. 



Ha most végigtekintiink n/. érintett fölső mediterrán uledékeken, azt 

 látjuk, hogy úgy a kövületek, mint kiilíiiiösen a kőzettani kifejlődés alapján egy 

 mélyclii) es inagasaiib szintet kíiionhoztctlirtiink nu'g ezekben a rétegekben. 

 .^z alsó meliiliros konglomcnítuin és litliotbaiiiuiumos lajtamészkőből sok fura- 

 ininifrru. hrifozoutti. rrlniiodmiiulii, f/erinces stb. került elő. Az előbb em- 



1) 



1!'. ábra. Az oláhlapádi Parau bnhi szelvénye. 



II Melafir, í' f. uieiiitcrr. konglomerátum, c ~ f . medifcrr. lithothámninuios 



padok, d f. mediterr. laza lajta mészkő, h -- f. mediterr. dacitanyiigos homokkő, 



f7 ^ gyP8) *i'- ^- mediterr. torebratuláa márga, / ^ üstrea (Pycnodonta) cocblearos 



márga, j -- pannóniai emeletbeli agyag. 



lítctt (liicitanyagos InniKikkö, valumiiit a helyenként terebratulás márga 

 alatt közvetlenül észlelhető sárgahomnkos, brvozonniokkal telt mészkő, amely 

 minden tekintetben hasonlít az órákosi homokos kifejlődésre, esak a litho- 

 thamniumos szint lokális kifejlődéseinek tekinthető, akárcsak a Pareu bubi 

 patak-ág fölső részén előforduló jókora koralljiiid. 



A fölső szint gipszből, sárgiisszürke bitunuiics mészkőből és már- 

 gákból áll, a Terehratula ampulla Un. hocurdin ror L., és Ostrea (Ptjcnu- 

 dontaj cohluar Poli foszilis maradványaival. Ez a második szint, bár több 

 méter vastagságot ér el, a mai nyomok alapján mégis az alaesouyabb térszínre 

 szorítkozó, visszahúzódó tenger benyomását kelti, ami természetes is, mert a 

 mint a továbbiakban látni fogjuk, a szarmata tenger üledékei már jóval ala- 

 esonyabban kezdődnek közeiparti kifejlődésükben is, mint a felső mediterrán 

 hasonló faciese. Ha ugyanis az oláhlapádi patak oParau Barsao nevíí E-i 

 ágát keressük föl, akkor úgy a faluból kiinduló hidasi úttól jobbra. n>rndjárt 

 az elején, mint a jKitiikon fölfelé haladva a «Travas» nevű erdőrész mély 

 árkában homokos agyag, durva hnnmk. Imniokos kavies. kavics és konglome- 



