3+0 l'ÁVAY-VAJNA FKKKNC 



bnlparti Inirniudik lUfllókilrok betorkolásától kezdőd öU'(í. aliol miut a/ egykori 

 tengerpurttól legtávolabb eső részen u rétegek anyaga neraCHak a legliuonuibb, 

 luuu'ra egyitttal a legnyugodtabb teiepiiiésíi is. Itt ugyanis kiilönösen a felső 

 göinbkiives lioniokokiiál állandó rétegességröl is beszélhetünk, míg fölfelé 

 haladva, úgy a rétegek anyagában és lií'lyzetébeu, mint kiterjedésében a leg- 

 nagj'obi) változatossággal találkozunk, jeléül az egészen kozeiparti (luviatilis 

 eredetű lenikialásnak. Vaueset rá, amikor a kavies-konglomerátum pad luajduem 

 minden átmenet nélkül megy át a homokba, hogy ez megint kavics, vagy 

 görgetegként folytatódjék pár lépéssel tovább. Szépen tünteti föl ezt a jelen- 

 séget a i)ataknak az a hét esése, melyeket mintegy 6.50 lépés hosszú meder- 

 részen belül a hátráló erózió hozott létre. A lazább homokkal és kavicscsal 

 gyorsan és könnyen bánik el a patak, de amikor ezek alatt a kemény kon- 

 glomerátum állja útját, hirtelen mélyítése megszűnik s attól kezdve ezen folyik 

 lefelé addig, amíg a konglomerátum ])ad megint laza kőzetbe megy át. amelyet 

 most már megint addig váj, amíg újabb konglomerátumra nem akad, amikor 

 az előbbi eset ismétlődik meg újra. Végeredményében ez annak a völg\iipusnak 

 kialakulására vezet, amelyet minden olyan helyen megtaliilunk. ahol a folyó- 

 vizek különböző szilárdságú rétegekből álló kőzetekbe viigóduuk be. 



Az itt levő litorális szarmata üledékeken belül azok elkülönítésére petro- 

 gniiiai küloubségek nem-igen merültek föl s így remélve, hogy talán a fauna 

 alapján tagolhatom majd őket, külön gyűjtöttem az alsó, középső és felső üle- 

 dékek kövületeit, de fontosabb eredményhez így sem jutottam, mert többnyire 

 Ufíyauazok a fajok fordulnak elő niiiideiiütt a rétegekben. Legföunebb azt 

 említhetem meg, liogy a föltárt lerakódások kozéptájiiii ugyanolyan anyag 

 mellett is sokkal több kövület fordul elü, miut attól le és fölfelé, bár ott sem 

 iiiondhatók ritkáknak, csak az ülidék kt'pződési körülményeitől függően, több- 

 nyire töredések. 



A Icgfölső paunoniai kavicsokkal érintkező rétegektől eltekiutve a P. 

 Barsa mély iirkiíbau, a Travas nevft < nlőbeii a következő fajok kciviileteit gyú'j- 

 tiittem: 



Heliastraea Ri'usana .M. Edw., Aslraea sp.. Krciliu podolicu Eichw.. 

 Ervilia cf. Irigonulft Socol., Martra podolka Eichw., Macira cf. podolicn 

 Eichw., Tapex íjrcrjaría Paktsch., Tapea cf. gref/aria Pahtsch . Carcliuni oh- 

 ^oletiitn Eichw., Curdiuiu s/'.. I'rríímculux pilosus Pahtsch., Modiola volliyniat 

 Eichw., C.onqeria sp.-ek, Aimiina cjthippium L., v. ind, Óslrcu fmibriaUt 

 Gr.\t., íhlri'a sp., Burciiuiin haccatiiiii Bast., Murex (Orcenehru) fniblavaius 

 Bast., v. f/ruiidcnsis lí. Horn. et An., I'ijrula sp., Ccnthituii pictxan Bast., 

 Cerithium riibci(/inoxuni Eichw., Cerilliiuin dt-sjunrlum Sow., (?) Cerithiuiit 

 nodoKo-plicufinn Höiín.. Cerilhitim Ugnitarum Eichw., Cerithiuin Buboici 

 Höi;N., Crnthiniii pirtiim Bast. t'., Ceniliium rubif/iiiosiini Eicuw. v., Ceri- 

 Ihium xp. a C. disjunctum alakköréböl., Ccrüliiuni .s/».-ek, Turitclki Archimedis 

 BiioNo., Troclius podolicux Ddb., Trochus sp. cf. T. (SlriijoseUa) slrigosa v. 

 ^sabstrifjosa Sacc, Trochus sp.-ek, I\'crititia cf. Gralrlonpana Fér., Ncriliiia 

 sp., Mclunojisis (Lyrcaca) ej. cariiialissuiiu Sacco., Melanupsis (Lyvcnea) iui- 

 pressa v. Bonrllii Sism. Ez<'k között a Crridiiuiii picliim Bast., C. riibigi- 



