OLABLAPÁD KÖRNYÉKÉNEK FÖLDTANI VISZONYAI. 347 



nosuiii Eicuw., Trochxis podolicus Dub., iiu'Uctt iiz utolisóuak fölsorolt, Mela- 

 nopsis (Lyvcaea) impressa v. fíonellii Sism. a Icggyakrabbim előforduló faj. 

 Szóval az itt gyűjtött kövíiletok zöme — oltekiiitvo az egy, vagy legföuuobl> 

 egyueliiiuy egycilszáiiibau előforduló, — bemosott mediterráu alakoktól, szarmata 

 emeletre jellemző kagylók és csigák kövületeiből áll, igazán pannonra jellemző 

 (ledig egyetlen egy sincsen közöttük. Jliböl tehát önként következik, hogy a 

 l'aran Barsa patak fölső folyása által átmetszett partközeli üledékek alsó része, 

 a szarmata emelet elegyesvízü tengerének képződményei. 



Mindenben hasonló kifejlődésö homokos kavicsos üledékeket kapunk a 

 hidasi út elején a pusztai föltárás alsó részében a szarmata homokos agyag- 

 rétegek fölött, amelyekből eddig a következő vegyes fauna került ki : Modiola 

 rolhynica Eichw., Pccten íp., Lithodomus sp., Ostrea finihríata Gbat., cf. 

 Buccinitni baccutum Bast., Ceríthium cf. pictuin Bast., Trochus cf. podolicus 



■2i. ábra. Az oláhlapádi Parau Barsa szelvénye a baloldali III. mellékároknál. 

 (( = szarmata emeletbeli agyag ; b = szarmata emeletbeli homok, görgeteges kavics 

 és konglomerátum ; c = pannóniai emeletbeli homok és görgeteges kavics : d ~ pan- 

 nóniai emeletbeli planorbisos márga ; e -- pleisztocén löszszerű közét és vörös agyag. 



Dub., Trocitus sp., ^f<'la^wpsis (Lfircaca) inipfexsd v. BoneUii Sism., Galoppá 

 </>. olló része. A bemosott mediterrán alakok mellett fiatalabb szarmatára utaló 

 fajok vannak itt ezekben a képződményekben — már előzőleg szarmatának 

 megállapított agyagokon — amelyekben még pannonra jellemző kövületek nem 

 fordulnak elő éppen úgy, mint a P. Barsa szarmata üledékeiben. 



Ugyancsak konglomerátumos és homokos szarmata képződményeket álla- 

 pított már meg Hekepey kövületek alapján a oFreusel» D-i oldalán a sPareu 

 LazuJD la chisetoar e uevtí részén; ezek 8°-kal KEK-re dűlnek s foly- 

 tatásukban D-felé megint megvannak a parttól távolabbi szarmata lerakódá- 

 sok. Herepey és KocH Antal ugyanis Fclenyednél említik őket s az utóbbi 

 a lövöldék alatt 5''-kal DDNy-ra dűlő, porhanyó, durva, homokrétegekből Er- 

 vilia podolica Eichw. és Cardium obsoletum Eichw. kövületeit gyűjtötte is. 

 \ nBükköslaposK K-i lejtőjén pedig az enyedi országúton (Akasztófadomb?) 

 Róth 1901. évi jelentése szerint, szintén szarmata rétegeket talált kis 

 foltban. 



Szemben a Maros balpartján, Oláhapahidánál a «Bolbu» völgyszoros- 

 ból Herepey etfiliáka.t, cardmiiiokai és Tapos (jrcfjaina PABXscH.-fajt említ. 



