:!4í< l'ÁVAY-VAJNA FKRKNC 



iiiiiclyoki't iuiif,'aiu is iiii'gtiiliUtuin iizoii ii tiijou, iiliol a faluba lojövö moly 

 (latakiirok, a falu fölött K-i irilnyAt DK-iru változtatja. Itt egy jobboldali luellék- 

 árokbiiu ugyanis, a nictlitcrráii rótcgi-kki'! i-gyidöben majduom "(f^-kal fölriiucolt 

 konu'uy szanuatii liomokköpadra akadtam. 



Az oliUilapádi P. Harsa ós puszta .szülök litorális szanuata üledékei pedig 

 nu'gszakítiis ii(Mkiil sziiit<''ii fojytatóduak K-felí, mert a Csákó-niiriszlói patak 

 lut'ly lirkiilmii (■pcu olyau gurgctcgcs ós kövülotos kifujlödósuket talíiljuk meg. 

 mint Lajnidou. Miriszló falutól kezdve a Maros és Örményes felé, mint parttól 

 távolai)!) csü helyen azonban, már megint túlnyomóan homokrétegek alakjába 

 vaa kifejlődve, az egészen jjartkozeii iiledékekni'k a folytatása, pjzekbeu a ho- 

 mokokban nagyon gyéren fordulnak elő fölismerhető kövületek s így érthető, 

 hogy Miriszló és örményes között csak ott tudtam néhány lü-vilia, Cardium 

 és MoilioUi kövületét gyűjteni, ahol mint a niiriszlói Maros-szorosban, az 

 országút fölött, a megyehatár közelében szilárdabb padokká tömörül. 



A lényeges csak az, hogy a szarmata emelet béli üledékek örményestől 

 kezdve, ahol Róth állapította meg* Miriszlón és 01áhla)iádon át, eddigi meg- 

 figyelések adatai alapján, Feleuyedig legalábi) is tényleg követhetők s a Maros 

 bal partján is folytatódnak, amint azt Koch az Erdélyrészi Medencéről szóló 

 klasszikus munkájához mellékelt szelvényén ki is tünteti. Hogy a régebbi 

 adatok Róth jelentésében nem nyernek megerősítést, azt hiszem a föltárások 

 megváltozásában, a helyenként roppant gyér kövületekben és a fi)lvétclre for- 

 dítható, aránylag rövid időnek tulajdouíthajuk. 



Érdemesnek tartom a megemlítésre, hogy míg e kövületek nndes körül- 

 mények között, a már többször fölsorolt kőzetekben szétszór\a fordulnak elő, 

 addig néhány olyan breccia és meszes rögre akadtam a homokos kavicsok- 

 i)au, amelyekben egy-két faj szokatlanul tömegesen fordult elő. 



Ilyen volt nem messze a föltárás kezdetétől a patak bal martjában az 

 ;i uagyol)l). mintegy köbméteres mészkőrög, amelyben a Afodiola volhi/nicn 

 EiCHw. és egy megnyúlt Tajirx .«/). majdnem brecciaszeríi tömeget alkotva for- 

 dult elő. Ebből a rögből még i'gy rossz megtartású Cardium cf. lilhopoilolicvni 

 DuB.-ot említhetek. 



Továbbá két ilyen természeti'í breceia rögöt találtam a jiataknak alulról szá- 

 mított második, négy méter magas esésénél kettőt, amelyben a kövületek zömét, 

 néhány Cardium, Modiola és Ccrithium töredéke mellett Trocluis és Rissoa 

 sp.-ek képezték. Ott pedig, ahol a pataknak baloldali második mellékága 

 mintegy két méter magasságból esik a fővölgybe, olyau meszes rögöcskére 

 akadtam, amelyben sok Modiola és MclatiopKis (Lyrcaca) itnprcssa t: volt. 



Ezeknél a rögöknél azonban sokkal fontosabbak azok a kövületes fészkek, 

 amelyeket az alulról számított első és második patakescs körül zsákmányol- 

 tam ki. 



Az első ilyen kisebb fejnagyságú kövületes fészek tíz lépésnyire volt az 

 első patakesés alatt, a jobboldali martban homokos kavics és görgeteges kon- 

 glomerátum rétegek érintkezésénél. Ennek széthulló agyagos tömegétől az 



* T. RoTH Lajos 1898. évi jelentése a részletes geológiai fölvételekről. 



