OLÁHLAPÁD KÖRN-YKKÉNKK FÖLDTANI VISZONYAI. 3.')l 



a viszony az üledékek és kovuletes rögök kiizott :irni utal, liogy a szarmata 

 ■emeleU'u belül is visszahúzódó tengerrel van dolgimk ezeu a helyen, amely 

 régebbi s már megszilárdult üledékeit. késöl)b szétszakadt rögök alakjábau 

 megint litoráUs üledékei közé temette. 



S ha most végig tekintünk az eddig fölsorolt szarmata fajok kövületei- 

 nek jegyzékén azonnal szembei)tlik az első és második fészekben talált és a 

 rétegekből összegyűjtött fajok közötti különbség. Míg a fészkekben serpuhH. 

 ervil't'ik, hydrohiák és bullák játsy.ák a főszerepet aránylag nagy egyed- és 

 fajszáiniual. más szarmata fajok mellett, addig a rétegekben az előbbiek vagy 

 egyáltalán nem, vagy csak gyéren fordulnak elő. Vagyis ugyanazt a viszonyt 

 látjuk a fészkek és rétegek faunája között, mint amilyen a mehádiai-karán- 

 sebesi öböl déli részében a brakvizi szarmata emeletbeli nalsóbbo és <ifelsöbb» 

 rétegek kövületei között van.' Tehát az oláhlaiiádi Parau Barsa föltárás szarmata 

 lerakodásai nagy valószinűséggel a mehádiai-karánsebesi öböl « felsőbb" bra- 

 koizi szarmata szintjének felelnek meg, míg a fészkek erviliás anyaga az 

 ugyanabból az öbölből leírt « alsóbb » brakvizi szannata szintre utal. Ami kü- 

 lönben ÁUDRUSOwnak a déloroszországi szarmata rétegek körül szerzett tapasz- 

 talataival is megegyezik, amennyiben itt a szarmata üledékek legalsó szintjé- 

 nek szintén az erviliás rétegeket veszi. - 



Egyszóval ezekből is indokoltnak látszik az a föltevésem, hogy a ten- 

 ger a szarmata fajöltő vége felé legalább egyes kis parti öblöcskékből vissza- 

 huzcdott mikor azután az elején lerakódott üledékek parton maradva az erózió 

 és abrazi hatásának voltak kitéve s igy kisebb-nagyobb darabjaik a késöltbi 

 parti üledékek közé keveredtek. Sajnos föltevésemet a közelben, hasonló ter- 

 méíszetű, szálban álló kőzet még nem támogatja. 



A harmadik kövületes fészekből, bár az erviliák teljesen hiányoztak s 

 közetanyaga is más volt, többi kövületeire és hasonló előfordulására való tekin- 

 tettel, szintén a másik két fészek anyagával egyidősnek tartom. 



A patakon fölfelé haladva, a hatodik patakesés fölött az utolsóig már 

 lazább és világosabb kavics, homok és görgeteg rétegeket metsz keresztül, 

 amelyekben különösen a fölső baloldali mellékárok torkolatánál több köb- 

 méteres tömbjei vaunak a régebbi kőzeteknek. (23. ábra.) Ezeknek az üledé- 

 keknek a szerkezete és egymáshoz való viszonya is éppen úgy, mint a leírt 

 szarmata koruaké, minden tekintetben közelparti fluviatilis eredetre mutat foly- 

 ton váltakozó, kiékülö és egymásba átmenő rétegeivel. 



Innen bár általánosságban gyérebben fordulnak elő kövületek s rende- 

 sen igen gyönge megtartásnak és kopott töredékesek, mégis az alábbiakat 

 sikerült megállapítanom : 



Tapes grpgaría Paktsch., cf. Tapcs grrqarkt Partsch.. Fcíí íí.s vf. iim- 

 hoiuiria Lam. Canlhim n. sp., Cunliuin nji.. Liirína columhelhi Lam., Con- 



* ScHBÉTER ZoLT.i.v: A mehádiai-karáüsebesi neogen öböl déli részcinek 

 geulegiai viszonyai. 



- Dr. SlMloxESCC: Über dia Vcrbreitung und Beschaft'enheit der sarmatischen 

 Scbichten dcr Moldau. (Rumiinien.) 



