3&3 



PAVAY-VAJNA FKHESC 



i/i-na /'/(/7s(/(í l'zJZEK., Conyrríii ufuühujisis ühus., Congi-nu suhglobonu 

 Pautscu., Coiujcvia cf. Huluti Bitus., Cotigeria sjj.-ek, Ccrilliiuni iriclwn 

 Iíast., Cffilhiitit) s/i., TuritoUtt cf. víTnirttlnrii Bnocc, Ti'orhii.i pululiix 

 Hhocc, Mflmii>iinli (l.i/rciii'ti) i>;i/»rí's.s(í r. lionvUii Sikm., Mrlmiuiixis (Lyrcaea} 

 <•/'. rurintitv<siniti Kacc, Mrlaiiuimis (Lijrcufu) Mcaiiniaiia Ftii., McUinopsi" 

 i'/; J-'uclisi BiiUK. 



A fölsorolt fajok kozott viinuuk, s f{í,vuttiil ii legliutiilul)!) alakok, alsó 

 pauuoiiai iTDfk'trc jollemzö Congcria és Mdanopsig sp.-ek, amelyek miuden 



23. ábra. Az olAlilapádi Parau Barsa a baloldali elsö mellékároktiál. 

 Pannóniai emeletbeli görgeteges kavics. 



j^étst'get kiziiróuii az i'löbbiekboii vázolt fölső rétegeknek aló paiiuon «Lyrcaca» 

 sziutjéhcz való tartozását bizony ítják, niíg a többi kopott és töredékes niedi- 

 tt-rrán és szarniata-köviiletek beiiiosottakiiak tekintendők. 



Ez az alsó pannon görgeteges, homokos kavics jókora vastagságban bo- 

 rítja mindenütt a szarmata-üledékeket, amint arról úgy a P. Barsa nagy föl- 

 tárásában, mint a beléje torkolló raellékárkok föluyuló Invágódásaiban tapasz- 

 talhatjuk. Jól szemlélhetők az ilyen teriiiészetií és hasonló korú üledékek a 

 hidasi út elején a pusztai föltárás ÉNy-i részén a szarmata-üledékek tetejében, 

 ahol igen rossz megtartású )iiel<i)ioitKÍ.''(ik társaságában Conqeríu cf. aruithoji- 

 s/s BRCs.-fajt is találtam. Közben pedig ott vaunak hasonló tipusú kavicsok és 

 homokok föltán-a. az előbbi fajokra utaló Coiificriu bnbtöredékekkel, ahol ii 



