OL.\HLAPÁD KÖRNYÉKÉNEK FÖI.HTANI VISZONYAI. 353 



Travásba vivő szekérút a régi oláh tomploiii nipfjott a P, Barsa iiK'ilrél)i' <'hi 

 iiric" i'i-eszko(Uk alá. Ez a liely más szóval a uTri'(isol» iloiiil) K-i oldala. Az 

 alsó rétegek itt is görgeteges, limouit koukrécios, jiolyouként kougloiuerátu- 

 inos kavicsból állanak, míg ezeket vastag lioinok|iailok fedik lie, aiiiclyekben 

 a kavicsokkal szemben csupán néhány lialcsigoly;it kaptam kövülctképjien. 



Most, miután miir a szarmata-iiledékek fölött köviiletes, iiatározottau 

 pannon képződményeket találtam, annak a megállapítására gondoltam, hogy 

 vajon vau-e Oláhlapádon átmenet a szarmata- és panuon-iiledékck között 

 T. Eóth L. fögeologus ur ugyanis az 189S. évi fölvételi jelentésében a szom- 

 szédos csákó-miriszlói patak mentén a <.Moara Georiu" malomnál cmiiotin 

 emeletbe tartozó rétegeket tételez föl azon az alapon, hogy ott a Conqpria 

 Partschi és triaiifjularis vegyesen fordul elő szarmata-kövületekkel. 



Az általam most pannonnak minősített fölső partközeli üledékek érint- 

 kezése a kétségtelenül szarmatába tartozókkal legszebben a hatodik patak esés- 

 nél a jobb mai-tban és a nagy föltárás kezdeténél, a lialoldali liarmailik mel- 

 lékárok torkolatánál látszik. 



Az előbbi helyen alulról fölfelé, a rétegsoriiau a legalsó, egy majdnem 

 két méteres homok s e fölött következik az a kis szemű görgeteges, liomokos 

 ka\-ics, amelyben több Tapes. Ccrithiuin, Trocinif: sp. és Mclanopsis (Lj/rcdeaJ 

 iiniyressa v. Horidlii. Sism. kövületét találtam, de vastaghéjú, pannóniai emeletre 

 jellemző Congeriáhdi még nem. Az ennek lekerekített felületére települő és 

 ettől élesen elváló lazább, durvaszemíí homokos kavicsban azonban miir rossz 

 megtartású, kopott Melanopsitt (LyrccieaJ inipressa v. társaságában tiibi) Con- 

 fforia Partsciti C'zjzek. jól fölismerhető búbjára akadtam. 



Ugyanezt mondhatom a föltárásban e fölé helyezkedő kavics- és homok- 

 rétegekről, csakhogy ezekben ritkábbak a kövületek. 



Az itt leírt helytől 60 — 70 lépésre lefelé ii legközelebbi esés fölött már 

 a rétegek érintkezése nem olyan világos s azért itt megint külön gyűjtöttem 

 a kövületeket a mikor a nagyon kopott szarmata-kövület töredékek mellett 

 Partschi és oniithopsisra. utaló Congcna búbokat és egy majdnem ép Con- 

 fjeria Zoici, Brüs.-í és még egy más Congería sp.-t gyűjtöttem jeléül annak, 

 iiogy itt nem kevert faunával van dolgunk, hanem összemosott érintkező réte- 

 gekkel, mert a többi congeriák nagyrésze szintén jobb megtai-tású volt, csak 

 a kifejtés alkalmával estek széjjel. 



Ugyancsak semmiféle átmeneti réteget nem tudtam találni a föltárás 

 elején sem, ahol a már előzőkben szarmata cmeletbelieknek megállapított réte- 

 geket a föltárásban vékony kavicsréteg borítja közvetlenül, amely itt közbe- 

 települt homokos lencsékkel a lekerekített szarmatarétegek fejéhez támasz- 

 kodva lenyúlik azokra a sötét kékesszürke, homokos agyagrétegekre, amelyek 

 némelyike a homokos és kavicsos szai-matarétegek közé ékelődik. Ezekben a 

 kavicsokban és homokokban megint csak kapott és széthulló Mt'knioims 

 (LyrcaruJ imprfsxa v. és Tapes töredékeinek társas.igábau Congcrin Parlschi-ra 

 emlékeztető búbokat gyűjtöttem, bizonyságául annak, hogy ugyancsak pannon- 

 kori üledékekkel van dolgunk közvetlen a szarmatarétegekkel érintkező kép- 

 ződményekben itt is. 



Füldtani Közlöny XL köt. 19m. 23 



