35b 



l'AVAV-VAJN* KlíKKNC 



OsszfKi'ZVf vÓKrc t'zcii ii tcníli'ti'ii ii sziiriiiittu- ós piiuiioii-iilcdékck korul 

 szcrzi'tt tnpiisx.tiiliitokat, ii kövctkfzökft iillii|iítliatjiik nicfí. A fulfánisok iiljiiii. 

 kiiliiii()si'u II P. Bai'Mi piitiik iiiciitúu siitót kékfsszürki' lioiiiokos iif^yaf? van, 

 ararlyt't a ht'uui- lu'lyt'iikóiit taláiliató kovüli'ti'k alapjáu s inert a kövülotcs, 

 litorális szarniatarótcffck közé ókt'liulik, szarniata-eiueletbe tartozónak koU 

 tekintcmink. Az crri' következő anya<{iik és szerkezetiik által ])artközeli ere- 

 detre utaló liledékek koinpK'xuinát, amely teriileteiueu túlnyomóan kavicsból 

 ós konglonioriUuiiiból illl, fölsorolt nagyszámú kövülete alapján, amelyek köziil 



2">. ábra. Az oláhlapádi paanouiai föltárás, (Ólán.) 

 1 Alelanüpsis (Lyrca>a) vindobonensises homokos agyag; 2 — Congeria banaticás 



lioiuokos márga. 



Iiiitározottau pannonra utalók iiióf; teljesen hiányzanak, a szarmata-emelet 

 Iclsöbl) tafijának tekintem a .Mehiiiüa-karánsebesi öböl hasonló üledékeinek 

 analógiája alapján s azért, mei't benne az alsó szarmata erviliás szint rögei, 

 már bemosva előfordulnak. A szarmata emelet képződményeinek elterjedésé- 

 ből kifolyólag lU'dig. nyugott lélekkel mondhatjuk ki, hogy csak az eddigi ada- 

 tok alapján is Nagyeuyed közvetli'ii környékén a várostól E és ÉK-re hatá- 

 rozott szarmata-emeletbeli üledékek bukkannak a fölszínre, jeléül annak, hogy 

 a felső mediterrán és pannonemelet rétegei nem érintkeznek közvetlenül, 

 lianem közöttük szarmata-takaró foglal helyet. 



A .szarmataüledékekre változó vastagságban görgeteges kavics és helyen- 

 ként limonit konkrécios homok váltakozó, parti jellegű rétegei települnek. 



