()L.\HI,.\I'AI> KURKYEKEN'ICK KoI.DTAXI VISZOXVAl. 



3r>7 



Ezekben gyér és kopott mediterrán- ós szarmata-kövület töredékek mellett alsó 

 pannonra jellemző coiigrríák és Mrlanopsix (Li/rtii'íi) .Marliniana Fér. fordul- 

 nak elő gyakr!il)l)!in. biir a kőzet természetétől függően szintén rossz niegtiir- 

 tiisi iíUapotban. 



A litoriilis üledékeket vékonyan rétegzett világos kékesszürke iiiiirga és 

 homokrétegek fedik be. melyekben helyenként egyebek mellett Itydrobiáli és 

 pUmorhisok találhatók, de nagyrésziikben kövületet nem tartalmaznak. Csak 

 ezeknek fedöjeként következik, az eddigi megfigyelések alapján, a sok Mchi- 

 nopsi.'> (Lyrcaca) Martiniuna Fée. és M. (L.) vindobonensis Füchs. jellemezte 

 szint vastagon rétegzett, mélyebb vízre utaló homokos agyagréteg sora, amelyet 

 megint vékonyan réteges homok és homokos márga föd be. sok Coiigryiii 

 himalicu kövületét zárva magába. 



Ny 



Puszta 



Oláu 



ítP' 



■ £ ~- — 



^^ . 



'26. ábra. Az oláhlapádi Puszta és Ólán ^szelvénye. 

 a = szarmata emeletbeli agyag ; h = szarmata omeletbeli homok, görgeteges kavics 

 és konglomerátum ; c = pannóniai emeletbeli homok és görgeteges kavics ; d = pan- 

 nóniai emeletbeli plaiiorbisos homok és homokos márga; /' — pannóniai emeletbeli 

 Melanopsis (lyrcapal vindobonensises homokos agyag; <?- pannóniai emeletbeli 

 Cougeria banaticás homokos márga. 



Magasabb térszínen s így valószinűleg az előbbiek fölé települve az 

 502 m-es aMagulicei) és az Oláhrákos fölötti 591 m-es magaslatokon homok 

 lép föl, mint ezen a területen a pannóniai emelet legutolsó tagja. Meg- 

 jegyzem, hogy ezeken a helyeken kövületeket még nem találtam. A szarmata - 

 és pannonüledékek között semmiféle átmeneti rétegeket nem tudtam kimu- 

 tatni, mert az Andrusso\v által megállapított «máotiai emeleti>-re jellemző 

 kövületeket, nagy kövület anyagom között, nem találtam. Az pedig, hogy 

 szarmata- és pannon-kövületek együtt fordulnak elő. irányadó szintén nem 

 lehet, mert a szarmatára jellemzők, megtartási állapota bemosásra vall jórész- 

 ben. ajni ilyen természetű laza üledékeknél kétségtelen is. Ha ezen az alapon 

 akarnánk kort megállapítani, laza közctií partközeli üledékeknél csupa átmeneti 

 rétegeket kapnánk, épen a bemosás miatt. Hogy kézenfekvő példával éljek, 

 ilyen megfontolással a pannonemelet, szarraatarétegeket fedő legmélyebb tagját, 

 mert sok mediterrán-kövület van benne, átmenetnek tekinthetnénk a fölső 

 mediterrán és pannóniai emelet között, pedig alatta vastag szarmata koplexus 



