:t(i(i TOBOUFFV ZOI.TÁS 



élénk fóincs sziirko, h kóki'»Hz(nű liaryttitl óh l)Hrnii)>iittal viistartuliuú kvarrox 

 órclicn tiiliilliiit<)k». A luiisodik fóli'st'íí kristiilyiiiimk vó/ízödési' cf^y lapos rhoni- 

 boédcr, alaimliikjiiik pt'dif,' : b', (/', (/? (()1Í2, Win, 4371). E/.ck is fémes szürkék, 

 cgyruásBal összenőttek, s ainurf és kristályos vaskovauddal együtt fordulnak 

 elő. E kristályok aliikját IjKvv níjzlian is feltünteti állasának XLVIII. táblá- 

 ján. (34-. lilini.) A liiiriiiii(lik fajtiiiiak tiszta vorosszíníi, apró, határozatlan 

 kristályai Imryton, pyrit kíséretében fordulnak elő. Zkpharomch szerint tSel- 

 nurzhiinyáu a pyriirj;\ rit kristiilyokbaii is előfordul szarúkővon, vagy kvarcon, 

 amelybe pyrit, rézkovantl, spiialcrit és galenit vannak elhintve; néha barytoii 

 is találhatón. 



Jdnas, Cotta és Lkvy adatait Tóth iMike is átveszi, hozzáfűzvén, hogy 

 a selnieezbányai akadémia gyíijteményében a helybeli bányákból eredő, kaleiton 

 fennőtt és vaskos pyrargyritet látott. Az általam feldolgozott kristályok linóm 

 szemcséjíí galenit, szfalerit és pyrit társaságában képződtek ki. Sziniik áteső 

 fényben élénk koclienillvörös. 



Bár oldási hatások nyoma alig látszik rajtuk, s lapjaik legnagyobbrészt 

 simák és élénk fényűek, mégis annyira szabálytalanok, hogy az éiszőgek jelen- 

 tékeny ingadozása néha még az alapformák megállapítását is kétségessé teszi. 

 Általában azt tapasztaltam e lelőhely ])yrargyritjén, liogy az alajn-homboéder 

 szüge 71 °2' 71-20' közt változik, de mindig kisebb volt az általában elfoga- 

 dott 71°22'-nél. Hasonló eltéréseket észleltem különben az alább leírt vihnyei 

 kristályokon is. Feltűnő, bár a pyrargyriten uem szokatlan sajátság a meg- 

 vizsgált kristályok uagy hajlandósága vicinális lapok képzésére az cr övben. 

 A^tipikus alapformák mellett, vagy azok helyett igen jól fejlett, széles lapok 

 is fordulnak elő, amelyek azonban kevéssé valószínű symbolumokra vezetnek. 

 E vicinális alakok főleg a /> közelébe, esnek. 



A megállapított formák : 



?/' 17.I1.3.S.6 17.0.11 /í " .) 



A kristályok teliéit iicin nagyon lapdúsak. Az tt prizmán feltűnő az 

 igen gyér rostozottság, amely sok esetben teljesen hiiinyzik is. Eiielyett a 

 lapokon finomabb-durvább szcmcsézet látható. Az m-t mindig teljesen sírnának, 

 egyenletesnek találtam, még akkor is, ha az a nagyobb fokban egj'euetleu 

 volt. Nemkülönben tükörsimák, csak itt-ott lioraályosra maratottak az *• lapjai 

 is ; ezek között csak egyet találtam a szokott cr él szerinti rostozássaj, mely 

 azonban ekkor is csupán a lapnak p-\v\ liatáros részére szorítkozott. Az c 

 rhomboéder csak keskeny tompító, de nem ritkán nagyobb lapokkal is lép 



