HAOVAROBSZAOI PYRAROYRITKK KRISTÁLYTANI VIZSGALATA. 



36ÍI 



Az összelmsoiilítiisl)ól kitűnik, ho,t;y a rlioiiilioódevszöfí kisebb volta ugyan- 

 azokon a kristályokon a töblii alakok szíigórtókcinck megfelelő szabályszerű 

 változását vouja maga után, s így az 

 eltérések nem mérési hibákból ered- 

 nek, hanem a kristályok belsc'i tulaj- 

 ilonságaiu alapulnak. 



Ikrek. A vihnyei pyrargyrit 

 ikerkristályainál ikerteugely az 

 /'(lOT*) normálisa, amely körül a két 

 egyén egyike egy teljes fordulattal 

 oly helyzetbe kerül, hogy egyik 

 prizmalappárja egybeesik a másiknak 

 egy prizmalappárjával. Ugyanekkor — 

 mint azt Miees is kifejti a két 

 egyénnek egy-egy f lapja is közel 

 egy síkba kerül. Az ikerhelyzetet 

 már e prizma- és rhomboéderlapok 



együttes felcsillauása is eliírulja, de még inkább támogatják azt a meg- 

 liatározott ikerszögek, amelyek közül a legjellemzőbbek : 



í-r = 59°21'2Ü" szám. 58Ví° mért, 

 n: = 36°í!5' « 36°40' • 



Az f-nok rendszerint nemcsak egy lapja szerepel miut ikersík, hanem 

 egy nagyobb kristályhoz két-lnirom iker is illeszkedik hozzá, amelyek a maguk 

 részéről szintén újabb ikrekkel lehetnek összenőve; miáltal komplikált iker- 

 csoportozatok jönnek létre.' A prizmalapok említett kiemelkedései szintén 

 ilyen lemezkékké rediikálóilott ikerki'istályok. A vihnyei pyrargyrit egy kettős 

 ikrét a jellemző kristályalakokkal a 33. rajzon ábrázoltam. 



33. ábra. 



V. Bojcza. 



A bojczai pyrargyritről említést Hauer, Cotta és Ackner idézett mun- 

 káiban is taláhmk, Lévy pedig a meghatározhatatlan formák közt tárgyalja 

 e termőhely « szabálytalan kristályait s amelyek ismertetése szerint ólomszür- 

 kék, a töréseken mély piros színűek, s kevés kvarccal és barna sphalerittel 

 találhatók a bojczai József-aknában. 



' Meg kell jegyeznem, hogy a kristályok az ikersiknak ugyanazon az olda- 

 lán vannak kifejlődve ; a másik esetre nem találtam példát. 



Földtani Közlöny. XL. köt. 19Í0. 



u 



