38U TÁKHULATI ÜUVEK. 



n \'inodol- völgyben, Grízane faluii&l tAle íh luegtigyolt krétsinészküveket S ink&bli 

 lietjyouiliisnak, mint elvetőtléauek tartja. EKyolioklien a/.onban Scbafabzik elnök 

 szetvúnyét uiiii^a az olöndó ík több helyütt ('szlolte a környéken. 



Az iitolsú előadást ugyancHak Lóczv Lajos egyetemi tanár, v&lasztmányi tag 

 tartotta a Bakony földtani szerkéz etöröl megkezdett fiorozat oh cl ö- 

 adiiwAnak befojezi'so Ryaníiiit : "A Balaton felvidék ]ialoogeog rafiáj a és 

 toktonikújai cimen. Ebben a nagyérdekű előadásban Lóczv tanár h többek 

 között a következőket mondotta : 



• A múlt évben (március :2-án és lli-án) megismertettem a Balatonvidék al- 

 talaját alkotó közeteket a fődoloinitig. Ezzel végződik is a felvidék geológiai s/int - 

 sora. hogy a tulajdonképeni Bakonyban a norikurai főilolomittal kezdődve, a felső 

 mc/.ozoiknnimal és a paleogén huriuadkuri rétegekkel a magaKubb térszint felépitse. 



A nurikumi fűdolomitot Fhech megkisérlette szintekre osztani : 1. MegaloduK 

 Hoci'nesi, hí. tritjuetitr dolomilictis; 2. Iticrrucuilium eufialliatum, M. l)ami»i, 

 Laczkói GÜMBBL ; 3. MegaloduK Höckhi, M. Ivir/ueter ncuminulua vezérkövületek 

 szerint, amelyekre azután a Dachsteinmész ; 4. Menalodiis Majiveri, M. ampi'zzfiiiKs; 

 :\ Ilicerocordium Jatii, Curinni és liagazzoni : (i. lUcerocardium mediafascialuin, 

 Lycudus liungaricms zónákkal következik. 



Nálunk még a kősseni rétegek is beékelődnek a fődolomit és a dachstein- 

 mész közé. Bezitől Keszthely vidékén Szőce, Öcs, Nagyvázsony, Szentgál 

 vidékén át úgylátszik összefüggő vonulatban rejtőzködik elfedett vagy kevésbbé 

 járható területen az Ariculti conlortu és Ctirdita ouxtriaia szintje. A Pilishegység 

 Fehérkövén elnökünk, dr. Schafarzik tanártól 1882-ben felfedezett lumasella a szöci 

 kösscni mészkő hasonmása. 



A jura- ós krétalorakodások alig hogy érintik a Balatonfelvidéket a Csinger- 

 völgyben és Sümeg vidéken. Vadász dr. leirta a jurarétegeket Urkut, Városlőd vidé- 

 kéről. A kréta, jura még mesterére vár. A nagy Bakonnyal kapcsolatosan kerülhet- 

 nek sorra. Figyelembe kerülnek még a szórványos eocén-transzgressziók és a neogen- 

 takaró, valamint a bazaltok is. lizek leírása a vidék paleográfiájának keretében tör- 

 ténhetik. Miként és milyen fizikai-geológiai médiumok közben alakultak rétegeink? ezt 

 a kérdést a mai földi fizikai állapotokból tárgyalhatjuk. Szárazföldön alakul a permi 

 homokkő. Sikór partközeli, tengeri lerakodások a werfeni rétegek, hullámverések és 

 férgek nj-omai bizonyítják ezt. A középtriasz mélyebb, de part közeli szintjében gyak- 

 ran változott a tenger üledéke. Koralligenképzödmények a dolomitok és főleg a fő- 

 dolomit. Klasztikus lerakodások az egész triász-sorozatból hiányzanak. A jura és 

 kréta is ilyen jellegű : partközeli tiszta tengeri lerakodások vastag kagylókkal. 

 A fanna-faciesbeli jelleget inkább a délalpesi triász- és krétalerakodások szolgáltat- 

 ják közbeilleszkedő északalpesi szintekkel a kagylósmészben, a karniai emeletben 

 és a liaszban is. 



A Bakonyban a déli és északalpesi triaszszintek egy másik daehsteinmész- 

 hez hasonb'i típusát is fölleltük. Nagy transzgresszióknál az alst'triasztól a felsö- 

 krétakorú tengerekig nem lehet a Bakonyban szó; az összes lerakodásokat a víz- 

 s/ín rithuinsos, eusztatikus ingadozásai jellemzik. Klasztikus. littorális vagy szub- 

 littorális lerakodások hiányzanak és a kőzetalkotó organizmusok rokon facieszüvé 

 tették a K-agylómésztől a föilolomitig terjedő, több lOU mm vastagságú rétegsoro- 

 zatot. Csak a szórványos cefalopodalencsék ütnek el némileg az általános fajuesztől, 

 amely részletekben partmenti különbségeket árul el csupán. Nevezetesek a vala- 

 mennyiben mutakozi'i dolomitközbetelepedések az ő helyettesítő jellegükkel. Hol volt 

 a partja a bakonyi uiezozooi tengereknek ? minden valószínűség szerint délkeleten, a 



