TÁRSULATI ÜGYEK. 381 



Magyar medence felé. Aliol fillitek, gránitok és a iieriui rétegek alkották az alaphegy- 

 ségüket. Habár nagy vastagságukkal ezek a rétegek az alpesi ekvivalenseket utánoz- 

 zák is, általános jellegükre mégis inkább a littorális közép- és déleurópai tipu- 

 sokra ütnek. 



Az eocénlerakodások szolgáltatták az első nagy és általános transzgressziót 

 és az erős abraziót támasztó tényezőket. Nyugatról, északnyugatról és északkeletről 

 szolgált reá az eocén transzgiesszió a Balatonfelvidékre. Egy második transzgresszió 

 a mediterrán időbe esett, a harmadik a régibb pliocén-korban volt. Nagy száraz- 

 földi lerakodásokat ismerünk a Bakonyban a mediterrán-kor elejéről és végéről. 

 A mediterrán-kor végén még magas hegység állhatott, a Balaton helyén és a kör- 

 nyező lapályon ennek a magas hegységnek magnólia erdők borította meredekségei- 

 ről messzire leszállították északnyugat és nyugat felé a vadvizek a nagy paloozoos 

 görgeteget. A pannóniai (pontusi; elegyesvizű tenger ismét eustatikus ingadozással 

 magasra emelkedett, de már csak délkeletről lepte el a Balaton felvidék teugeri- 

 szinlős oldalait. Az eocénkorban és a pannóniai időben már hasonló légáramlások 

 voltak mint ma. uralkodó észak-északnyugati széliránynyal. 



A Balaton felvidék szerkezete az alpesitől merőben különbözik. Valóságos 

 röghegység NE — S\V irányú hosszanti törésekkel, amelyek a krétakorig keletkeztek 

 és NW— SE és N — S irányú harántos rejicdésekkel, amelyek valamennyi lerakodást 

 különböző időben a permitől a neogén-korig értek és valószínűleg ma sem szűntek 

 meg teljesen. Köröskörül lesülj'edt rögök veszik kerül az egész Bakonyt és az 

 egyes rögök, amelyek a Balatnnfelvidéken általában NW-nek hajlanak, pikkelye- 

 sen, ferdén vaauak kilódítva eredeti csapásukból. Közbenmaradt harántos rögök, 

 helyi boltozatok, esapásmenti ráneolódás, beszakadó árkos vetődések, eltolódások, viz- 

 szintes rétegrátolódások bőven vaimak. Bazalterupciók és vulkáni tufaerupciok élén- 

 kítik a Balaton mellékét. A pannóniai tenger elhalásával kezdődtek az erui)ciók, 

 jobbára azonban szárazföldön ömlött szét a bazaltanyag. Görgetege, mozgó vízi 

 tufája, nincs sehol. A vulkáni működés végét gejzircrupciók és tömérdek forrás- 

 mészkő lerakodása jelzik. Aziitán a sivatag korszaka, majd a lösz lerakodása követ- 

 kezett a Balaton meder beszakadásával, amellyel pleisztocén nagyon kevés módo- 

 sulattal lépett át a löszkorszakból a jelenkorba.* 



LóczY Lajos választmányi tagnak igen érdekes és vetített képekkel illusztrált 

 előadásáért elnök köszönetet mondva, az ülést esteli ' 4S órakor berekesztette. 



CJ A Magyarhoni Földtani Társulat Választmányi ülései. 



1. .ledjzököDyv az 1910 niájii-s hó 4-én tartott választmányi ülés- 

 ről. Az ülés a m. k. földtani intézet előadótermében, d. u. 7 órakor, közvetetlenül 

 a szakülés után kezdődött. 



Jelen voltak : Schafabzik Ferenc dr. elnöklete alatt Hoeusitzkv Henrik, 

 KocH Antal, Lóczy Lajos, Lörenthey Imre, telegdi Róth Lajos vál. tagok, 

 Szontagh Tamás másodelnök. Papp Károly elsőtitkár és Vogl Viktor másodtitkár. 



Elnök az ülést megnyitván, a jegyzőkönyv hitelesítésére felkéri KocH Antal 

 és Hobcsitzky Henrik választmányi tagokat. 



Majd felhívja az elsőtitkárt titkári jelentésének beterjesztésére. 



Papp Káboly dr. elsőtitkár erre a következő jelentést terjeszti elő : 



• Jíélyen tisztelt Választmány! Eendes tagokká való fölvételüket kérik: 

 1. Nemzeti Kaszinó könyvtára, Budapest, ajánlja: Lóczy Lajos dr. v. tag. 



