46Í TREIT/ I'KTKB 



f8 emellett — vagyis inkább ezzel együtt — a gyakorlat Bzámára is 

 liasznus útmutatást szolgáltatnak. 



Minthogy úgy vélem, hogy hála dr. Skaisky Andor Ö Méltó- 

 sága áldozatkészségének, amelylyel legutóbbi tanulmányaimat úgy a ter- 

 mészetben, valamint a laboratóriumban lehetővé tette a követendő 

 utat tisztán látom magam előtt, kötelességemnek tartom ezt a tudós 

 társaságnak jelen beszámolóm keretében előterjeszteni. 



Mielőtt az agrogeológia feladatainak tárgyalásába fognék, legyen 

 szabad újra elmondanom azt, hogy miképpen fejlődött ki az agro- 

 geológia az első és alaptudományliól, az orogeológiából. Továbbá, hogy 

 az agrogeológia kérdéseit és megoldandó feladatait kijelölhessem, szük- 

 ségesnek tartom a hegyi geológia munkakörét is felemlíteni. 



Az orogeologia feladata megvizsgálni a föld szilárd kérgének szer- 

 kezetét és azokat az erőket, melyek a föld e részének kialakításában 

 közreműködtek. Továbbá azokat a folyamatokat, melyeket a szilárd kéreg 

 minden egyes rétege átszenvedett, míg mai állapotát elérte. A termé- 

 szetben három földalakító erő működik : nevezetesen a tűz, a víz, a 

 szél, vagyis a vulkáni, a neptuni és az colikus erő. E három erő hatá- 

 sának köszönik létüket a föld szilárd kérgét alkotó kőzetek. 



A vulkáni erő hatása folytán létrejött földkéregnek tanulmányo- 

 zása megkívánja, hogy a kőzet anyagának vizsgálatán kívül, még azt a 

 természeti erőt és annak különféle uyilváuulásait is megfigyeljük, mely 

 a különböző vulkáni közet-tipust teremti. A külső helyszíni vizsgálat 

 felöleli a vulkáni működés fázisait, a kihányt anyagok elhelyezkedését 

 és sorrendjét. Továbbá a vizsgálat keretébe tartoznak még az összes 

 vulkáni tünemények is, mert ezeknek hatása mindig nj'omot hagy a 

 kőzeten, de sokszor teljesen el is változtatja. 



A természeti erő működésének ismerete nélkül, annak hatása nem 

 magyarázható. A felvételi munka második része a kint megfigyelt kőze- 

 teknek ásványtani és chemiai vizsgálata. Manap ezeket a vizsgálatokat 

 többnyire maga végezi a térképet készítő geológus. A földkéreg neptuni 

 eredetű részének vizsgálata még több segédtudományt követel. A felvevő 

 geológusnak meg kell vizsgálnia a rétegek sorrendjét és anyagát. Tanul- 

 mány tárgyává téve a lerakodásokban talált szerves maradványokat, ipar- 

 kodik az egyes rétegek korát megállapítani. E tanulmányokat a paleo- 

 zológia és paleobotanika felhasználásával végezheti el, mely tudomány- 

 szakokban is jártassággal kell bírnia, hogy munkája sikeres lehessen. 

 Az a'ülikus rétegek és kőzetek alakulásának tanulmánj'ozása fizi- 

 kai és kémiai ismereteket igényel. Ezek a legújabb irányú vizsgálatok. 

 E kérdések rendkívül komplikált és emellett új voltuk okai annak, hogy 

 ebben a tudományszakban még oly kevés kérdés van megoldva. Az 

 aíolikus rétegek kialakulási folyamatainak tanulmányozása sok olyan 



