AZ AOROOKOLÓOIA FELADATAI. 463 



előismereteket kivan, melj' az eddig felsorolt szaktudományokban nincs 

 benne. Legnagyobb részét tapasztalás utján kell és lehet elsajátítani. 

 Ilyen módon természetes, hogy az aeolikus rétegek kialakulási folyama- 

 tait nem ösmerjük s tanulmányozásuk éppen csak hogy megkezdődött. 

 Végül a geológusnak sok esetben az ásványok kiválásának körülmé- 

 nyeivel és a kiválást szülő okok tanulmányozásával is kell foglalkoznia, 

 hogy e tanulmányok és megfigyelésekből a gyakorlat, nevezetesen a 

 bányászat számára hasznos útmutatásokkal szolgálhasson. Összefoglalva 

 az elmondottakat, láthatjuk, hogy az orogeológiai felvételek sikeres foly- 

 tatása igen sok tudományszakban való jártasságot követel nevezetesen, 

 szükséges, hogy a geológus a mineralógia, a petrológiai, kémia, a paleo- 

 zológia és paleo-botanika körében tájékozódva legyen, a geológiát és 

 paleo-geografiát nem említve, mert hisz ezek az alaptudományok. 



Lássuk már most mi marad az agrogeológia számára, midőn mind- 

 eme felsorolt kérdések, melyek a föld szilárd kérgének szerkezetét tár- 

 gyalják, már a hegyi geológia körébe esnek és az alatt a hosszú idő 

 alatt, mióta e tudományt művelik, nagy vonásokban már meg is oldották. 



Az agrogeológia munkakörét és a megfejtendő kérdéseket már 

 maga a szaktudomány elnevezése is jelzi. Agros a föld legfelső — tehát 

 a levegő behatásának megnyitott — részét jelzi. A levegő hatása meg- 

 indítja a vegetációt, melynek maradványai a felszínen és a földben 

 elbomlanak, azaz humifikálódnak. Az agro jelző tehát a földkéreg felső, 

 növényi maradványokkal kevert részét jelzi. A geológia név a ki- 

 fejlődés történelmi folyamatának tanulmányozását jelöli meg. Azokat a 

 körülményeket, amelyek között — és azokat a folyamatokat, amelyek- 

 nek hatása alatt egy kőzetből humuszos föld, azaz talaj válik. De 

 a kialakulás folyamatainak kutatása már feltételezi azon alsó szintek 

 anyagának vizsgálatát is, melyek ma már növényi részeket nem tartal- 

 maznak. Szükséges ez a vizsgálat pedig azért, mert egyrészt a mai felső 

 réteg lerakodása előtt ez volt a szerves anyagokkal kevert felső szint ; 

 másrészt ez az alsó egykori humuszos szint, a fölé rakodó anyag elvál- 

 tozására, talajjá való kifejlődésére, minden körülmények között erős 

 hatással van. Hogy milyen mélységig terjedjen ki a vizsgálat, azt a 

 hely körülményei jelölik meg. A poroszok által megállapított normálét, 

 a két méter mélységet egységes alapnak nem fogadhatjuk el, mert : a 

 hegyes vidékeken az anyakőzet fölött; legtöbbször alig 1 — IV2 méter föld 

 van, továbbá a dombvidéken és síkságokon tudjuk, hogy még a gabona- 

 félék vízszivó gyökérszálai 4 — 6 m mélységig is lehatolnak. A szőlő 

 és fák gyökerei lü 1(1 m-ig, sőt esetenként még jóval nagyobb mély- 

 ségig is lenyúlnak azért, hogy az életműködésükhöz szükséges nedves- 

 séget felszívhassák. A mélységet a meddig a vizsgálatnak ki 

 kell terjednie, mindig a föld szerkezete, anyagának minő- 



30* 



