■Kii TIIKITZ I'KTF.n 



üége határuzza meg. De ez a tény már rámutat nnnuk szükségére, 

 liopy a/i axro-Reológus a geolo;;ia kőiébe eső kordósekbcn tájékozódás- 

 sal hirjon, különösen szüksége van nz ásxányok és kö/.etek ismeretére. 

 A taliijisnieiit körébe vágó keidéseki-t csak akkor oldhatjuk meg, ba azokat 

 i;eológiai alapon vizsgáljuk. Azonban ez még korántsem elég. 



Az ásvimyoKbül ós kozetekliöl kémiai átnlakuláfiok révén válik föld. 

 A földdii vált kőzetnek és humuszos részének nlal<nlási folyamatait csak 

 n kéiDÍiii processzusok ismerete alapján tanulmányozhatjuk és magya- 

 rázhatjuk. Az agrogeológia szaktudomány első és legfonto- 

 sabb segédeszközetehát a kémia. 



A talaj alakulásának folyamataival legbehatóbban Németországban 

 foglalkoztak s német tudósok határozlak meg a talajalakulásnnk. azaz 

 a mállásnak alaptörvényeit. 



A uémetorszrigi tanulmányokat azután minden nemzet szakembere 

 alapul fogadta el s erre támaszkodva iparkodott hazája földjének ala- 

 kulási folyamatait tannlmányoi'ni és magyarázni. Alig hogy a vizsgála- 

 tok szélesebb körben elterjedtek, csakhamar kitűnt, bo{;y a talujalaku- 

 lásban egészen más kémiai folyamatok is szerepelhetnek, mint a minő- 

 ket eddig alapul vettek. Sőt egyes vidékeken az eddig alapnak tartott 

 és elfogadott talajalakulási folyamatok nem lelhetők fel. Különösen a 

 8ZÜZ földeken, azaz emberi munka által meg nem bolygatott talajon vég- 

 zett részletes vizsgálatok győzték a kutatókat meg arról, hogy a mállási 

 folyamatok minőségét az ősi, azaz a természetes növényi takaró szabja 

 meg. A különböző nővényformációk alatt a földben különböző vegyi 

 processzusok támadnak, de hasonló növényi takarók alatt hasonlók a 

 vegyi átalakulások is. A növényformációk minőségét és az egyes formá- 

 ciók életfeltételt it és elterjedési körülményeit a növénygeogrníía, ez a 

 legrégibb tudomány tanítja. E tudományszak által megállapított leg- 

 fontosabb törvények a következők : 



A növény formációk a klimaövek szerint alakulnak, az egyes övek- 

 ben a klímával kapcsolatban alakul és változik a növényzet is. 



Minthogy az ősi növényi tenyészet a málló közetet a saját egyéni 

 jellege szerint alakítja földdé — nyilvánvaló, hogy a klimaövek szerint 

 a talaj is változni fog. Az egyes klimaövekben bizonyos olyan talaj- 

 típusok lesznek az uralkodók, melyek a más klima alá tartozó övekből 

 vagy teljesen hiányzanak, vagy csak elvétve találhatók bennök. 



A kliniazónák, valamint a növényi formációk határai 

 egyszersmind talajtípusok határait is jelzik. Mindebből ki- 

 világlik az a lény, hogy az agrogeológiai kutatásokhoz a növény- geográ- 

 fiában való jártasság is megkívántatik. 



Tudnunk kell, hogy ezt a tételt, nevezetesen, hogy az egyes klíma- 

 zónáknak megvan az uialkodó talajtípusuk, nem most fedezték fel, ez 



