MV'i TRMTZ PÉTBR 



A bevezetésben említettem, bogy az agrogeológiai vizs- 

 giíliitoknak föfiladata a felső, a levegő bebatáHának me^,'- 

 nyitott földritegek fejlődési folyamatainak tanulmányo- 

 zása, és ezen alakulási processzusok eredményeként mutatkozó mai 

 állapotnak tüzetis leírása. Lássuk most, bogy a mai napig megejtett 

 agrogeológiai tanulmányoknak mik voltak az eredményei. 



Ezeknek a vizsgálatoknak első és legfontosabb eredményeként min- 

 den kétséget kizáró módon beigazolódott: «a talajnak, az ősi növény- 

 takarónak és a kliniának egymásra való kölcsönös és állandó batása. » 

 Hogy: I' Minden klimaövnek megvannak a jellegzetes nö- 

 vényformációi, és minden ősi, azaz természetes növény- 

 formáció alatt egységes talajtípus alakul ki. Az eddigi vizs- 

 gálatok legnagyobbrészt a mérsékelt égövre terjedtek ki és ebben az 

 övben kétfiUe növényformáció van, melyek alatt jellegzetes és egymástól 

 minden tulajdonságaikban elti'-rő talajjá mállott az anyaközet. Ez a két 

 növényformátió : az erdő és a füves térség. Mind a két formáció 

 Keleten egymás mellett óriási összefüggő területeket foglal el. Európa 

 nyugati részében azonban az erdős régió válik uralkodóvá, mig és 

 ebben benne szigetenkint elszórva találni füves mezőket. 



De az erdős régióban az ember a történelmi időben az erdők le- 

 tarolásával nagyterjedelmű füves mezőket létesített, melyek az ősi erdő- 

 ség földjét lassanként átalakítják mezőségi földdé. Ez a harmadik cso- 

 port a mesterséges mezőségek földje. 



A mezőség régiója az erdőségétől tisztán klimatikai okok révén 

 válik külön. Az erdő csak nedves légkörű vidéken tud megélni ; míg az 

 aszályos nyarú övekben, a nyáron uralkodó nagyon száraz levegőben, a 

 fa elpusztul s helyét a cserje vagy a fű foglalja el. Ez a tény minden 

 világrészben kimutatható, hazánkban is ilyen módon oszlik fel a vege- 

 táció. E kétféle növényformációnak talajalakitó hatása teljesen fel van 

 derítve. Az alapvető vizsgálatok a nagy orosz tudósnak, DoKCTSA.iKV-nek 

 nevéhez fűződnek. Vele együtt a többi úttörő orosz tudós vállvetve vé- 

 gezte azt a nagy munkát, melynek eredménye az orosz birodalom talaj- 

 térképe és növénygeografiája volt. Sajnos, hogy az összes munkák csak 

 orosz nyelven íródtak s ennélfogva a nyugateurópai tudományos körök- 

 ben nem válhattak még általánosan ismertté. De már azok a kisebb 

 referátumok is, melyek róluk időközönként megjelentek, oly nagy 

 érdeklődést keltettek, hogy az I-sö nemzetközi agrogeológiai értekezlet 

 Budapesten egyhangúan elhatározta, hogy elsősorban ezek a munkák 

 közöltesenek a Memoirokban.' 



' Az I-sű Demzetközi agrogeológiai konferencia munkálatai. Budapest, 1909. 

 Határozatok. 



