AZ AGROOEOLÓGIA FELADATAI. 473 



ken a vízfolyásokat kíséri. A berek földje átmeneti változat a mezőség 

 és az erdőség földje között! 



Ismerve e kf't fötipus és ezek változatainak szerkezetét, meg- 

 magj-arázhatjuk most már azon területek talajainak származását is, melyek 

 mezőségek voltak és utóbb beerdösültek, vagy erdők voltak és később 

 mezővé alakultak át. .A becrdösült mezőség a ritkább eset, de ebben is 

 határozottan látható az erdő hatása. A humusz, vele együtt a mész, a 

 vas a felső szintből kilúgozódik, ilyenformán a humuszos szint elhalvá- 

 nyodik, a humusz megapad benne, más szóval a régi mezőségi föld 

 degradálódik, degradált mezőségi föld válik belőle. Sokkal gya- 

 koribb eset az erdőség régiójában a mezöséggé alakított erdő. A mezővé 

 alakuló erdei föld szerkezetében sokkal mélyebbre ható változások kö- 

 vetkeznek be, mint a degradált mezőségi földben. E változások érintik a 

 talaj szelvényben feltüntetett minden egyes szintnek úgy a szerkezetét, 

 valamint a kémiai összetételét. Az elváltozások a következők : Ha a fák 

 kiirtásával az erdő védő lombsátora eltűnik, akkor szabad útja nyílik a 

 levegőnek és a napfénynek a talaj felszínére. A napfény és a légkör 

 oxigénjának együttes hatása folytán a talajt borító humuszréteg eljiusz- 

 tul, elbomlik s maga a talaj kerül napfényre. A felszint azután a nap- 

 sugarai felmelegítik és kisznritják. ennek következménye lesz a talaj- 

 nedvesség cirkulációján;ik megváltozása. A felmelegedett felszín kiszá- 

 rad ; a felső színt vízveszteségét pótlandó, felhúzódik a mélyebb szin- 

 tekbe leszüremkedett téli-tavaszi nedvesség is. A felfelé mozgó viz, 

 keresztül haladva a vasköves fokon, annak coUoid vasoxidhydrát alkat- 

 részét dispersióba hozza és felszállítja a felső szintekbe, ahol ez a 

 rendkívül finom eloszlású anyag a viz elpárolgása után lecsapódik, 

 bekérgezvén minden egyes talajszemcsét. 



A milyen mértékben az alsó lí szintben megfogy a vastartalom, 

 azon arányban szaporodik a felső .1 szintben fel, azon arányban vörö- 

 södik vagy barnul a felső kilúgozott A szint. Végül a B szint teljesen 

 elhalványodik s az A szint pedig elsötétedik. A fűvegetáeió hatása révén 

 a felső A szintnek még a humusztartalma is felszaporodik s a volt 

 szürke podzolos szintből, a fakó földből barna humuszos talaj válik. 



A felső szint a vasköves fokban felgyülemlett vas mennyisége sze- 

 rint majd barnára, majd pedig vörösre színeződik. A kialakuló mező- 

 ségi talaj színe az altalaj mésztartalmától függ. Meszes és vízáteresztő 

 altalaj fölött vasas talaj alakul, mig mész telén agyagos vizrekesztö talaj 

 felett sötét színű, helyenként egészen fekete mezőségi föld lesz a régi 

 fakó földből. Ezen általános értékű szabály a különböző klimazónák 

 alatt még további változásokat szenved. Minél melegebb a klima, annál 

 nagyobb mértékű a talaj párolgása s ennélfogva annál több viz húzódik 

 a mélyebb szintekből a felszínre. A több viz több vasat is hoz a felső 



