AZ AGROOEOLÓOIA FELADATAI. 475 



módon megállapítottuk ii főtalajtipusok normális kifejlödési folj'amatát 

 és a normális alakulásból folyó szerkezetet, akkor a nyert adatok és a 

 szerzett tapasztalatok alapján levezethetjük azon talajoknak és földek- 

 nek kifejlödési folyamatát is, melyek a rendestől valamely okhol ki- 

 folyólag eltérnek. Erre nézve a geológiai felvételekből jól ismert és leg- 

 gyakoribb föld féleségnek a babérces vasas agyagnak kialakulását 

 hozom fel példa gyanánt. 



A babérces vanas af/i/uf/. Az erdei talajok tárgyalásakor ismer- 

 tetett processzusok világosan rámutalnak ennek a földfeleségnek az ala- 

 kulási módjára. 



A vasköves fok alakulása alkalmával a felfelé húzódó talajnedves- 

 ség igen híg oldatából a vasvegyületek rendkívül finom eloszlásban csa- 

 pódnak le. E finom eloszlású vegyületek kolloid anyagok, melyek 

 reverzibilisek, azaz a szilárd állapotból bizonyos körülmények között 

 újra a legteljesebb dispersióba jutnak s ilyen alakban részt vesznek a 

 talajnedvesség cirkulációjában. Egy szelvény világosan feltüntetheti a 

 kifejlődés folyamatait. A lejtön élő erdő alatt a B szint alnormalis 

 gyenge kifejlödésű, nevezetesen a lejtős fekvés és az altalajban a víz- 

 vezető rétegeknek teljes hiánya a csapadékvizeket lefelé való áram- 

 lásra készteti. A téli nedvesség leszivárog egészen a kőzet felszínéig s 

 a törmelékes rétegben mozog a völgy felé. A felső agyagréteg csak víz- 

 kapacitásának megfelelő mennyiséget tud felfogni, mely azonban a rajta 

 élő fáknak nem elegendő, ügy hogy ezek kénytelenek egész a kőzet fel- 

 színéig lenyújtani vízszívó gyökereiket. A gyökérszálak megkönnyítik a 

 víz cirkulációját s a gyökerek mentén mozgó vízzel együtt a dispersió- 

 ban lévő kolloid-anyagok is lekerülnek egészen a kőzet felszínéig. 

 A kőzetet borító agyagréteg a völgy fenekén meredek falban végződik. 

 A völgyben egész nap élénk légvonat van, a fal a napsugarak hatása 

 alatt igen erősen felmelegszik s így a nedvességet, mely felülről jutott 

 bele, erősen párologtatja. A talajnedvességben, mint a vasköves fok ala- 

 kulásának tárgyalásakor említettem, kétféle természetű vassó van, neveze- 

 tesen vízben oldott oxidulvegj'ek és dizperzióban lévő oxidvegyek. Amint 

 ez a vassókat tartalmazó talajnedvesség a falhoz ér s itt párolgás útján 

 besűrűsödik, a vastartalom főzöme kiválik az oldatból, egyúttal oxidáló- 

 dik is és lecsapódik a talajszemcsék felületére. A mart földje lassanként 

 egészen vörösre festődik, a víziiől kiváló vasas oxidvegyek színező hatása 

 folytán vasas agyaggá válik. A bal>érc-nek nevezett apró vaskonk- 

 réciók erdei vegetációnak maradványai, olyan gyökérdarabkák, melye- 

 ket a talajnedvességből leváló vasvegyek egészen átitattak. A vasaso- 

 dás terjedelme a helyi körülményektől, a mértéke pedig a 

 klímától függ. 



Arad megyében a Nagyalföldre ereszkedő lejtőket fedő Ijabérces 



