478 TBKITZ PKTER 



A térképen külön CBoportokbii vannak foglalva az erdei, a inező- 

 Bégi, a lápi, a réti földek, a rendzina, a terra rossa stb. A talajoknak 

 ilyen módon való különvnlasztiisáliól minden magyarázat nóikül meg- 

 tudjuk H bennünket érdeklő talajnak következő tulajdonságait. 



1. A kémiai összetételét, az altalaj minőségét és a talajszelvóny 

 szerkezetét. Mert mint a szárraazáB tárgyalásakor röviden felemiitettem; 

 minden talajtijjusnak, jellegének és természetének megfelelő szerkezete 

 van. Az .1, li, C szinteknek kémiai összetétele minden talajtipus alatt 

 más, de hasonló tipusok alatt egyenlő. 



Megtudjuk pld. liogy az erdei talaj és a belőle származó mezőségi 

 talaj szegény, növényi tápanyagokban szűkölködő, tehát a gazdasági 

 mivelésben erős vi.sszapótlásra szorul. A mezőségi talajok ellenben gaz- 

 dagok, bővebben teremnek nagyobb visszapótlás nélkül. 



2. A fizikai tulajdonságok szintén kiolvashatók a térképből. 

 Az erdei talajok tömöttek, üUepedcttek, míg a mezőaégiek lazák és poró- 

 zusak. Ebből a tényből az alkalmazandó talajmüvelés módjára vonat- 

 kozólag kapunk utasítást. A mezőségi talajokat úgy kell kezelni, hogy 

 a benne lévő nedvesség elpárolgását lehetőleg megakadályozzuk, ezzel 

 szemben pedig az erdei talajokból származó szántókból a fölös nedves- 

 ség elpárolgását kell minden módon elősegíteni, minthogy ezek hely- 

 zetüknél fogva és származásuk alapján túlságosan nedvesek. 



3. A talajoknak klimazónák szerint való kijelölése a 

 gazdának és az erdésznek fontos meteorológiai adatokkal is szolgál ; sok 

 olyan részletkérdést old meg, amelyről a rendes meteorológia adatokat 

 szolgáltató műszerek nem adnak felvilágosítást. Pld. A légkör évi átla- 

 gos páratartalmát, mely a növényi tenyészetre olyan rendkívül fontos- 

 ságú, a föld minősége jelzi, míg erről a meteorológiai adatok nem vilá- 

 gosítanak fel bennünket. Tudjuk, hogy egyes növényeknek tenyészete 

 sőt magának az erdőnek létesítése egyenesen ettől a tényezőtől függ.' 



4. Az alkalmazandó talajjavítási módozatok is meg- 

 állapíthatók a térképen feljegyzett adatokból. Erdei zónában 

 lévő szántókat alagcsövezni kell, minthogy ezek vizesek, hidegek; a mező- 

 ségi zónában lévő szántók ellenben öntözendők, ezeken az alagcsövezés 

 nem jár haszonnal. (A székes területek alagcsövezése h Továbbá az 

 öntözés módjára is ez a megkülönböztetés ad útmutatást, mert a mező- 

 ségi öntözött réteken egészen más időben és más időközökben kell 

 öntözni, mint az erdőség zónájában létesített öntözött réteken. (E fontos 

 tény elhanyagolásának tudható be. hogy a hazai öntözött székes terü- 

 leteken az öntözés még nem jár elég haszonnal; ezen a rendkívül szá- 



' Oroszországban a mezőségi zónában Iiosszti évek során kísérleteztek erdősi- 

 téesel. E kísérletek az c-rdtik létfeltételeit világftottiik meg és derítették ki. 



