AZ AGKOOEOLÓalA FELADATAI. 479 



raz mezőségi területeken u<;yaQazt az öntözési rendszert alkalmazzák, 

 mint a minő a párás levegőjű felsöolaszországi teugermellék erdős zóná- 

 jában szokásos és ott beviilt. Az volna csodálatos, ha ez a módszer az 

 aszályos klímájú székes területeken is bevált volna!) 



5. A talajoknak származási módjuk szerint való kü- 

 lönválasztása az ültetendő növények kiválasztására nézve ad fontos 

 útmutatást. Pld. Tudjuk azt, hogy az erdei zónákban a talajnedvesség 

 savas hatású és meszet nem tartalmaz, a mezőségi zónákban ellenben 

 meszes. A mész a humusznak bomlását előnyösen szabályozza, a hu- 

 muszhoz kötött vasat mind oxidálja. A vasoxidot tartalmazó talaj jól 

 nitrifikál, tehát minden olyan növény, mely nitrogén szükségletét salét- 

 romos só alakjában kívánja, ilyen jól nitrifikáló talajban fog kitűnő 

 minőségű terményt adni. A cukorrépa, a dohány, a sörárpa minden 

 talajban megteremnek, de olyan talajban, a melj'ben a nitrogénvegyek 

 nem nitrifikálódnak kellő módon, bár súlyra nézve nagy termést adhat- 

 nak, de ez a termés minőségre nézve silány, az ilyen talajon termett a 

 dohány nem ég, a cukorrépa cukortartalma alacsony, az árpa üve- 

 ges stb. 



Az alkalmazandó műtrágyák fajtáinak kiválasztására is ez a talaj- 

 osztályozás ad megbízható adatokat. Mert magától értetődik, hogy más 

 alakban és időben kell a mezőségi zónában lévő talajakon a foszfor, 

 káli, nitrogén trágyákat alkalmazni, mint a savas talajnedvességű erdei 

 zónákba eső szántókon. Ez a beosztás jelöli meg a gipsz, mész, márga, 

 avagy a vasgálic alkalmazásának szükségét. 



Végül még egy kérdésre kell a mélyen tisztelt szakülés figyelmét 

 felhívnom, t. i. a növény táplálkozás kérdésére s ezzel kapcsolatban lévő 

 elemzésre, mely a felhasználható növényi tápanyag mennyiségének meg- 

 állapítását célozza. A különböző klimazónákban a mint láttuk külön- 

 böző a talajnedvesség cirkulációjának módja is. A talajnedvesség egyik 

 helyen nyáron feljő a felszínig más helyen bizonyos mélységig húzódik 

 csak fel s itt válik vizpárává s mint ilyen kerül a légkörbe. A talaj- 

 minták gyűjtésekor nem voltak eddig figyelemmel arra a körülményre, 

 hogy a mintát milyen mélységből vették, a szántott vagy a szántás alatti 

 rétegből; sem azt nem jelölték meg, hogy ősszel vagy tavasz folyamán, 

 tehát midőn a mozgóállapotban lévő tápanyagok még lent vannak az 

 alsó szintekben, a hová a téli nedvesség lelúgozta őket, vagy már 

 visszahúzódtak a felső szintekbe. De ekkor sem juthatnak a szántott 

 rétegbe, csak a szántott réteg alatt lévő tömött szalonnás rétegig. De 

 nem folytatom tovább bár még igen sokat lehetne erről a tárgyról be- 

 szélni. 



Mindezekre a kérdésekre és még sok másokra, melyeket itt nem 

 sorolhatok már fel, az A szintnek petrografiai jelzésével kibővített geoló- 



31* 



