48fl TKSIT/. I-KTBIt 



giai térképekből nem kapuuk feleletet. Ezt merem állitni. tapasztalás 

 alapján mondluitom, mert ilyen térképeket magúm is többet csináltam. 

 Az ÍRdzi agrot^eológiai térképekből azonban, melyek a. tulajoknak kiala- 

 kulási fdlyamiitait és módját és ezzel e{,;yütt jelen áilai)otát is feliüntt-- 

 tik, mindezen kérdésekre nyerhetünk felvilágOHÍtásokat. 



Azt hiszem előadásommal sikerült a mélyen tisztelt szakülés tag- 

 jainak figyelmét ezen újabb irányú kutatásokra irányítani, s ha nem is 

 vagyok oly szerencsés, hogy mindenkit meggyőzhettem volna felfogásom 

 és munkásságom helyességéről, de annyit talán mégis elértem, hogy 

 beigazoltam, miszerint vizsgálataim komoly tudományos alapon állanak 

 8 úgy tudományos, mint gyakorlati irányban hasznos eredményeket 

 fognak szolgáltatni. 



A SZARVASKŐI WEHHLITTUMZS. 



Irta : Dr. Pálfy Mór. 

 (A 3ít. és 40-ik ábrával.) 



Eger várostól majdnem egészen északra fekszik az Egerpatak völ- 

 gyében Szarvaskő község, amelynek határából már a múlt század har- 

 mincas éveitől kezdve ismeretes egy fekete .színű, igen súlyos kőzet, a 

 melyet először ásványnak tekintettek és lievrit-nek ' határoztak meg. 



Később KoBF.1,1., Wehri.k elemzése után kimutatta, hogy nem azo- 

 nos a líevrittel és Wehri.k után wehriil-nek nevezte el. 



1846-ban Fischer- mágnesrúddal kimutatta, hogy nem egynemű 

 anyag és kőzetnek veendő. 



A legrészletesebben dr. Szabó .József •' foglalkozott a kőzettel és 

 ő volt az első, a ki azt mikroszkópíum alatt is megvizsgálta és elegy- 

 részeit leírta. Egyúttal közölte WEHRLÉ-nek 1840-ból és dr. Lengyel 

 BÉi.Á-nak 1868-ból származó elemzését is. Szabó kimutatta, hogy a 

 wehrlítben magnetit, amfibol, diallag és olívin fordul elő. Egyes félesé- 

 geiben még földpátot is talált és e szerint két fajtáját különböztette 



* L. Leomhardt und Bronn Neues -Jahrbuehjában. \8'ii. p. 637. 

 ^ Leonhabdt és Geinitz : Neues Jabrbuch für Mineralogie 1846. p. 92. 

 ■' Heves és Külső-Szolnok megyék földtani leírása. (A mtkgyar orvosolt és 

 természetvizsgálók 1868. évi nagygyűlésének munkálatai, p. 80.) 



A wehriit Szarvaskőről, mint összetett kőzet. (Fíildt. Közi. 1871, L p. 18.) 

 A wehriit Szarvaskőről. (Földtani Közlöny 1877, VII. p. 169.) 



