A S/ARVASKÖI WF.HRLirrÖMZS. 4St 



meg: a földpát-gabbrót és az olivin-gabbrót, vagyis a tulaj donképpeai 

 webrlitet, melyet a terület különböző pontjain megtalált. Második köz- 

 leményébiil kitűnik, bogy a szarvaskői előfordulásnál a webrlit mellett 

 még diábázt is látott, a mi nem lebet más, mint az a kőzet, a 

 melyet barmadik közleményében földpát-gabbrónak nevezett. Szabó 

 utolsó közleményében a webrlit vizsgálatát igen részletesen leírja, sőt 

 vékonycsiszolatáról még egy mikrofotografiát is közöl. A kőzet egyes 

 elegyrészeinek SzABÓ-tól közölt leirásáboz jelenleg is alig van valami 

 hozzáadni valónk és bogy ez alkalommal mégis foglalko7,unk vele, azt 

 azért tesszük, mert a kőzetben nagymennyiségű titántartalmú vasérc 

 fordul elő, jelenleg pedig a hasonló titántartalmú vasércek feldolgozása 

 a vasércbányászat egyik szőnyegen levő kérdése. 



Pár év elötl alkalmam volt a szarvaskői Kecskefarkon előjövő 

 webrlitet megtekinteni és az ott észlelteket ez alkalommal óhajtottam 

 röviden összefoglalni. 



Szarvaskő községen mintegy másfél km-el alul az Egerpatak bal 

 partján van az úgynevezett Vaskapu kőbánya, melyben útkavicsolásra 

 kékes- szürke, karbonkori homokkövet fejtenek. Vele szemközt, a patak 

 jobb partján, karbonkorú agyagpalák vannak a felszínen, míg a ferdén 

 szemközt — kissé északfelé — torkolló mellékágnál elérjük a webrlit 

 erupcióját, mely észak felé a következő (a hídon kisíé alul torkolló) 

 mellékágig tart. A begj'oldalon északkelet-délnyugati irányban elnyúló 

 erupció ováli.< alakú, hossza mintegy 2.')0 m, szélessége közel 150 m. 

 Az erupció köröskörül karbonkori palákkal és homokkövekkel érintkezik. 

 Kontakt hatása a palákon kevéssé tűnik fel ; ahol ellenben homokkővel 

 érintkezik, a kontakt hatás igen erős, mert a homokkő erősen el van 

 kvarcosodva, vörösre van égetve és repedései mentén tele van magne- 

 tittal és hematittal. Az erupció fötömegét a webrlit alkotja, melyet a 

 petrográfia mai állása szerint a peridotitok közé kell sorolnunk. A mig 

 az erupció belsejét a fekete szinü és földijátot nem tartalmazó webrlit 

 alkotja, addig az erupció szélén néhány ponton egy erősen földpátos 

 kőzettel is találkozunk, amelynek elterjedéséből arra kell következtet- 

 nünk, hogy az a wehrlitet övalakúlag körülveszi. Ez az a kőzet, a me- 

 lyet a webrlit széléről Szabó is emiitett és a melyet először diábáznak, 

 azután földpát-gabbrónak írt le. Ezt a földpátos kőzetet a rossz feltárási 

 viszonyok miatt köröskörül nem tudtam nyomozni, de jelenlétét meg- 

 állapíthattam az ei'upciót északról határoló patakban, az erupció nyu- 

 gati szélén, a hegyoldalon és a déli szélén levő patakocska mentén is. 



A w^ebrlitet a hegyoldal közepe táján látjuk jól feltárva egy körül- 

 belül .50 — 60 m bosszú tárnában, a melyet a vasércnek nézett wehrlit 

 feltárása végett hajtottak és a melyet már Szabó is leirt. A tárna elején 

 a kőzet erősen repedezett és mállásnak indult ; az egyes darabok felü- 



