VN4 



!>• PAI.FY Mim 



A ft'Duebbi elemzüHÍ udatokból feltűnő már a wehrlitre is a DHgy 

 vas- és titántartalom, a melyhe/. haMonlót a BosKNBUson-tól közölt három 

 wehrlit elemzések eg>ike Hem közelit meg, mert ezek egyikében is alif; 

 emelkedik a l''el> tartalom l:2%-ra, mig a webrlitben Emszt elem- 

 zése szerint 2985 "o, John elemzése dzerint :28-64''o van. Feltűnő 

 ezenkívül még a kőzet nagy titántartalma is, mert míg a Iíosknbusoh> 

 féle elemzések csak alig nyomát tüntetik fel, addig a szarvaHköíben 

 Emszt szerint ()'07"(), John szerint ll^KQ^o TiO, van. A szarvaskői 

 kőzet a BoBENi)USCH-től ismertetett wehrlitek mindenikénél sokkal ))ázi- 

 .sósabb. 



40. áljra. A szarvaskői wehrüttömzs szelvénye. A wehrlit eredetileg 

 lakkolitliépzödmíny volt. 



A gabbró elemzéséből annak földpátja, ha a nyomokban K./J-t is 

 hozzászámítjuk, Ahüo .lu5()'7 ^ labrador adódik ki. A kioltódási szög 

 ezzel ellentótben a labrador- bytownit sorra vall. Az elemzés mégis ultra 

 bázisos kőzetre utal. melynek úgy Ai/). mint .S/0, tartalma kisebb a 

 rendes gahbrókénál. FeO + Fe.,0.^ tartalma pedig igen magas. Feltűnő 

 alacsony a MijO tartalom is. E gabbró összetétele kémiailag ia átmene- 

 tet mutat a wehrlithez. ami a mikroszkópium alatt is feltűnő, de kétség- 

 telenné válik ez a természetben is, a mennyiben — mint már említet- 

 tem - az a wehrliterupcio szélén fordul elő. 



Valószínűnek kell tartanunk azt is, hogy a természetben a gubbró- 

 tól a legbázisosabb wehrlitig minden átmenet meg van, bár ezt a rossz 

 feltárási viszonyok miatt nem lehet észlelni. Talán ennek lehet tulaj- 



