néhíny adat a doonácskai pirit kristálytani ismeretéhez. 553 



{443}, {553} és {774} triakiszoktaédereket is ; O {730} pedig ii najóházai 

 piriten * gyakori és jól kifejlett alak. 



A felsorolt alakok közül a leggyakoriabbak « {100}, o {111}, r {210}, 

 s{321}, <{421}, ju {221} és h{211}, már kovcsbk' azok (/{llü}, (> }430} és 

 u) {522}, míg a többi alak ritka. 



A megvizsgiilt kristályok vagy pentagendodekaéderosok, vagy oktaódero- 

 sek voltak, míg az ú. n. «középkristályokoii" o{lll} ós « {100} vagy o{111} 

 és e {210} fejlettok ki ogyeusúlyban ; némely kristályon még s-{321}, )í |211] 

 vagy />{22l{, ritkán í {421} lapjai is jókora nagyok, míg az egyik kristály 

 minden oktausában ^{13.7.1) lajijai is szélesek voltak. A negatív pentagen- 

 dodekaéderek közül csak D' [4-50} fejlett ki jól határolt, nagyobb la})okkal. 

 míg í' {890}, Tt' {780}, ff' {670} és v' {5G0} alakoknak keskeny csíkalakn, 

 fényes lapjaik egymással sűrűn váltakozva egy széles, barázdált és görbült 

 lapot alkotnak, amelyről a méréskor mindig más-más csíkok tükröztek a kü- 

 lönböző helyzetekben, az említett negativ alakoknak megfelelöleg. 



A következőkben csak az új alakokra vonatkozó megfigyeléseimet és 

 méréseimet adom ; a többi alak fellépésének, a különböző kombinációknak 

 ismertetését és az esetleges etetési alakok leírását, nemkülönben a szögek 

 kimerítő táblázatát más alkalommal szándékozom közölni. 



*{741} diakiszdodekaédernek két kis, fényes lapocskáját egy nagyon 

 soklapú kristályiiu találtam. A kombináció pentagendodekaéderes volt, a 

 negativ alakok közül /)' {450} lapjai szélesebbek, simák, de helyenkint meg- 

 martak voltak ; a többi negativ pentagendodekaéder í' {890}. íz' {780}, ff' {670} 

 és v' {560; lapjai keskenyek voltak és egymással sűrűn oszcilláltak. (Az Y. tábla 

 2. ábrája.) Az o {111} lapocskái egészen aprók, míg a hexaéderlapok mint olya- 

 nok hiányzanak és csak a rostozás elemei közt ismerhetők fel az ii {211} lapjai 

 szintén nagyok voltak. A mérések nagyon jól egyeztek a számításokkal, külön- 

 ben az új alak jelét még [álO: 111 = 121] és [10.6.1:5-22=232] övekből is meg- 

 határozhattam. 



Mérés Számítás 



(741) : (210) = 7°47' 7°45' 



: (211) = 17 16 17 18 



: (10.6.1) = 2 26 2 29 



: (221) — 19 20 19 19 



*{16.7.4} egy kristálytöredéken, amelyen az uralkodó pentagendodeka- 

 éder trigonális éleit alig tükröző, ki.ssé görbült lapok tompítják ; ezek mellett 

 fényes tautozonalis csíkok fekszenek, amelyek a jó mérések után {16.7.4} 

 lapjainak bizonyultak. (Az V. tábla 3. ábráján.) 



Mérés Számítás 



(16.7.4) : (210) = 13-192 13°19' i' 



: (111) = 29-28 29 32 



1 Matheiuat. és természettud. Értesítő I9ln. 28. köt. ISO. 1. 



2 Három mérés határa 13°17' — 13°23'. 



