561 ÖKOLÓGIAI BBBMÍNYKK. 



Ckihbubz Gi'^ tiiiiár, országszerte isniürt földrajzi iró, 11^53-ban Kassún 

 s/.íilotctt. Húsz óví's Uonil)!!!! II ncrazi'ti luúzciini rógisé^ftáníluin nii'ikoilött. di- 

 csakliuiuar a kogyestuuító-remlho lépett, s mint ennek a kiviili'i cKyliiizi remi- 

 nek a tauiira, az uruzág tnindeu részében inűk(jdött. 



Amiként az l!K)5-)><'n. hannine éves tanári jiibilriinMira kiadott l'cr 

 A spóra cíniíi füzetben olvas.suk, Czuuiutiz GiiZAt a piarista rend 30 év alatt 

 tizenegy helyen alkalmazta. Ezt a sokfelé való alkalmaztatását Keograliaiiaf; 

 értékesítette. Kec.skeniéteu az Alföldet kezdte me(fisraerni. niÍK Kisszebeiiböl 

 a Miifías Tátrát utazta iie. Első temesvári tanárkodása alatt a délniiiKyarországi 

 népélet, különö.seu a bolgárok néprajza keltette föl figyelmét. Szegeden megint 

 a magyar nép etnográfiájához gyüjt<)tt adatokat. Kolozsvárról a Gyalui és 

 liadnai havasokat, valamint a Déli Kárpátokat tanulmányozta. Temesvárott a 

 Természettudományi Füzetek szerkesztője volt, s ö pendítette meg 

 először a Délvidéki Kárpátegyesület alapításának eszméjét. Veszprémben pedig 

 megalakította a Balaton -Egy letet, amely ugyan hat éves tengődés után 

 iiicgliukott. de legalább eszmét adott később a Balato n -Bizottság meg- 

 iilakiiliisiira, amely azután Lóczy Lajos és Cholnoky Jenő tanárok páratlan 

 buzgalmából a földkerekség legkiválóbb földi-ajzi monográfiájával ajándokozta 

 meg hazánkat. Ugyancsak Cznuiusz Gkza hozta legelőször szóba a Veszprém - 

 megyei Múzeumot, amelyet harmadéve azután Laczkó Dezső taiiilr nyélbe 

 is ütött. 



Ezekből kitűnik, hogy Czikdusz tanár ha nem is mindig közvetlenül, de 

 közvet\e mégis sok szolgálatot telt a magyar fiildrajzi tudománynak. 



Nagykárolyban megalakította a Kölesey-kört, s hírlapírói munkiLs- 

 sága jutalmául Szatniármegye intéző férfiai fölajánlották neki a megyei levél- 

 tárosságot. A nyughatatJan lelkií tanár azonban tova vágyott innét is, s csak- 

 hamar Nagykanizsán látjuk, ahonnét beutazza Németországot, Gátis-, Cseh- és 

 Morvaországot, s meglátogatja a párisi világkiállítást. Nagykanizsai mú'ködésé- 

 uek legmaradandóbb emléke amiként a Per As|)era írja az, hogy kato- 



ikus pap létére megalakítja az Első Polgári Temetkezési Egyesületet! 



CzziRBDSZ Géza számos természettudományi, földrajzi ós közgazdasági 

 munkát írt; ezek között a legkiváb'ibbak : A d é 1 m agy a r o r s z á g i bol- 

 gárokról, A partiugadozások földrajzi eloszoltságáról és 

 a z c e á n i medencékről írt monográfiái. Legnagyobb munkája : Bklui 

 Adorján Egyetemes Földrajzának átdolgozása, amelyet Nagy- 

 becskerekeu 6 kötetben a müveit közönség számára írt, amelyet azonban a 

 magyar egyetemeken is széltében használ az ifjúság. P. K. 



