ri7(( STBiiMI'I, llÁlinit 



vili niiK'yol)!) II Uoiifílomcnítumos Ik'k.v ndújii n l>ii|iiiii liarliiii^'. A falut<)l 

 ESE ft'li' látszó ])u|)iiu (392. Nciu Luzi, ój)]icn fonlftva, mint ii kutouai tiT- 

 képen) ne\'ű hegy nyugati oliliUábuu ásít le a völgybe, mintegy 300 m t. sz. 

 feletti inagasságb(')l. Kőzete oocónkori'i mÓHzki>nt;l<)iiienitum, a Kárpátok liels" 

 szirtvonulát kísérő i'i. n. sziilyói-kongloiuerát. Keletnek (Kilő kőzet|ia<ljiiil)aD vau 

 II terjedelmes odú. Vagy 16'5 m szíles, 4- 5 m magas boltozatos a nyílása. Be- 

 felé szt'ikill. Hal sarkában kerek öböl, jobbra alacsonyabb, keskenyebb végződés, 

 mely a kőzet|iadokat átszelő repedés mentén liozzáférbetetlen ágiiau vész el. 

 Oldalfalában balra öblös fülke, ugyanegy jobbra a mennyezeten, nyirkos, ki- 

 mállott. moszat borította falakkal. .\z odu fenekét vastagon biimiiszos agyag 

 fedi, amely simán teriil el az odu alján, elfoldehi' annak minden egyenetlensé- 

 gét. Az ásatás e helyütt talán eredménnyel járna. Az odu keletkezése egyszerű. 

 A repedés iránya szalija meg a leszivárgó vizek útját. Ennek mentén támad 

 legelőször rés. ezt később a denudáció tágítja, íiblosíti és kialakul u keletnek 

 dűlő kőzet padok által megszabott kereten belől a rejiedéshez kötött, rétegdülés- 

 liez alkalmazkodó odvas barlang tátongó ürege. Közel a Dupnához, de már a 

 liomounai batiirban, a Ptova völgye fölött (Cserveni-szkali) ugyanebben a kőzet- 

 ben szintén van egy barlang. Hír szerint nagyobb, mint a fenti. Csak a be- 

 járatát láttam, mert alkalmas felszerelés hiányában nem tekinthettem meg. 



Pet lesén a Csarna v. Sztrany-hegy (627) NNW lejtőjén, már jól 

 benn a szál-crdöben, andezitben mutattak üreget. Többet esak tüzetes átkuta- 

 tása után szólhatnék róla, de ezt, valamint a fenti tartozásomat majd más- 

 kor, csak újabb kutatások után róhatom le. 



