(>U) NAOY8URI IIÖCKH jAnOS 



landó, ' nmelynck ti|nisául ö a g08aul)eli l'sanimohid imjnir Zitt.- 

 fiijt'- idt'/i. 



l'cldiiiiyunk házáimk nyújtott alakja, iilsó- és zárélének csaknem 

 pilrbuzanios volta ób búbjának elhelyezkedéHc folytán igen hasonlít ehhez. 

 A kömng hátulsó rÓKzc. amely könilbelül szintúgy végződik, mint a 

 gosaulx'li fajnál, sürün álló linóm vonalakkal ékesített, amelyek igen kö- 

 zel vannak egymáshoz, miáltal a mi példányvuik eltér az Jrnvoliu iriijiar 

 ZiTT. sp.-töl, azonkívül elülső része is jobban keskenyedik, mint az 

 utóbbinál. A Burodia (Inmoliri) diciiu Stol. (1. c. Pl. ]V. Fig. IG. 

 p. 1G8) hátulsó része vonalainak finomsága és sűrűsége által, a mi kö- 

 vületünkre jobban emlékeztet, de házának külső alakja által az utóbbi- 

 tól eltér. Ezt kell mondanom a Solen elegáns MATH.''-al. úgyszintén a 

 P^ainniobiii Sludeii Picx. és lÍENEV.-vel * szemben is. A Ciijisa elegáns 

 d'Oru.,^' amelyet Zittel K. A. a gosaubeli Ms. imparral volt hajlandó 

 azonosítani, azt hiszem, már hátulsó része durvább bordázása és kere- 

 kebb volta által is különbözik példányunktól. 



Ezt az alakot tkU';gdi Iíoth Lajos nevével vezetem be az iroda- 

 lomba. Hosszúsága 51 mm; magassága 20 mm. 



Előfordult: Újsopot (Bucsáva) mellett a Valea Hurku- 

 ban, a Csukáru lui Merkán oldala orbitolinadús rétegeinek közvetlen 

 fekvőjében világosbarnás urgo-aptieni mészkőben. 



Nucula sp. indet. 



— Rajza a VI. tábla ± áliráján. — 



Az Ujsopot (Krassó-Szörénymegye) melletti Valea Hnrlm urgo- 

 aiitien mészkövében az hanolia liotlúivel egy-ugyanazon vüágosbarnás 

 mészkőből egy kisebb sérült kagyló-kőmag került a kezembe, amely 

 iwcuhíhoz látszik tartozni, de bővebb leírásra nem alkalmatos. Annyit 

 azonban mondhatok, hogy a ház kömagja sűrű koncentrikus bordázassál 

 bír, amelyet, legalább a mellső részen, haránt vonalzás keresztez, miáltal 



* Palopontologia Indica. Cretaceous Fauna of Southern India. Vol. III.Dr. Febd. 

 Stouczka. The pelecypoda. pag. 145. 



- Dr. Karl a. Zittel. Bivalven der Gosaugebilde ete. Denkschriften der 

 k. Akad. d. Wissenseliaften, mat.-nnt. Classe XXIV. Bd. Wien 18ü5. pag. 12Ü. 

 Taf. II. Fig. i. 



^ Philippe Matheron. Catalogue méthodique etc. Marseille. 1842. Pl. 11. Fig. 3. 

 pag. 134. 



* F. J. PicTBT et EuG. Renevieb. Description des fossiles du Terrain 

 Aptien etc. Genéve. 1858. Pl. VII. Fig. ü. pag. 08 ot F. J. Pictkt et G. Campiche 

 Terrain Cretacé des Environs de Sainte-Croix III. Genéve. 18ü4— 1867. Pl. CX. 

 Fig. 4—5. p. 151. 



•'' Alc. d'Ohbiony. Pal. fran9ai8e. Ter. Crétacés III. Pl. 381. Fig. 1—2; p. 423. 



